המקרר+-+הדר+ל+-+אביטל+ל


 * תולדות המקרר **

רבים מן ההמצאות מהם אנו נהנים בביתנו נלקחים כמובנים מאליהם, אך הם תוצאה של שנים, של חדשנות, של מחקרים ארוכים ומתמשכים. לדוגמא, המקרר משפיע על חיינו בדרך עצומה, ועוזר לשימור מזון. בעבר, הרבה לפני המצאת המקרר, נהגו אנשים לְקָרֵר מוצרים באמצעות קֶרַח, שהובא מההרים המושלגים, מברכות ומנחלים קפואים. מדי שבוע היה עובר ברחובות הערים "איש הקֶרַח" המקומי ומוכר בלוקים של קֶרַח. את הקֶרַח היו מכניסים למרתפים קרירים, או לקופסאות מיוחדות. היו גם בתי קרח שנועדו לספק קרח לשם קירור מזון בחודשי הקיץ. גם כאשר השתמשו בקרח, אנשים היו מוגבלים לעיתים קרובות, כיוון שהקרח לא שמר על האוכל לאורך זמן רב, ולכן היו צריכים לרכוש אוכל טרי כל יום.

המקרר __הביתי__ הראשון יוצר כפי הנראה בשנת [|1913] בידי פרד ו. וולף ג'וניור בשיקגו, תחת השם DOMELRE. המכשיר לא רשם לזכותו הצלחה מסחרית. הצלחה גדולה יותר נרשמה בשנת [|1916], כאשר הציגה חברת Kelvinator של אלפרד מלוס מקרר, שמנגנון פעולתו מבוסס על משאבת חום, כמו מקררים בני ימינו. המקררים הראשונים היו למעשה שדרוגים של ארונות קרח, אשר עליהם התקינו יחידת קירור. למרות שמקרר זה היה באיכות טובה, החברה נאבקה לייצר מקררים, ולבסוף ייצרה רק 40 בשנתיים. בסופו של דבר, W.C  דוראנט, שהיה נשיא ג 'נרל מוטורס , קנה את חברת , Kelvinator שינה את שמה ל פריג 'ידר והפך אותה להצלחה גדולה. המקרר הראשון של פריג'ידר הושלם בספטמבר 1918 בדטרויט. אך למרות כל זאת, המקררים הביתיים הראשונים עבדו בצורה מיושנת ושונה מאד מימנו, ועברו שינוי גדול מאז להיום. האנשים שיכלו להרשות לעצמם לרכוש מקרר, קנו מקרר מעץ.



ורק ב- 1928,   כריסטיאן   סטינסטרף (1873-1955), מדען של ג 'נרל עיצב את מקרר הפלדה הראשון, בעל מדחס הרמטי אטום. המקרר נמכר תמורת 525 דולר בארצות הברית, במחצית המחיר של המתחרים שלו , ועשה את ג 'נרל אלקטריק המובילה בתעשייה של 1930 ג'נרל אלקטריק הציגו בפני העולם את [|מקררים מסחריים] הרמטיים, הראשונים שהוכנו מברזל, אשר אפשרו שמירה לאורך זמן של מזון ומשקאות.   

 ** מבנה המקרר ** המקרר בנוי מ:  · __ מדחס __ - עקרון הפעולה של המדחס הוא דחיסה של גז קירור ע"י העברתו מנפח גדול לנפח קטן. המדחס מחבר בן צינורות המאדה והמעבה.   · __ צינורות המעבה __ שמחוץ למקרר משחררים חום .(לכן תמיד חם מאחורי המקרר)   __ נוזל קירור __ - נוזל שמתאדה בתוך יחדת הקירור כדי ליצור טמפ' נמוכות. הרבה מערכות תעשיתיות משתמשות באמוניה כנוזל קירור. אמוניה טהורה מתאדה במינוס 32 מעלות צלזיוס.                                            
 * __ שסתום התפשטות __
 * __ צינורות המאדה __ שבתוך המקרר קולטים חום מהמזון שנמצא במקרר.(לכן תמיד המזון קר במקרר).
 *                                       

** תהליך הקירור של המקרר ** אף שקיימות טכנולוגיות שונות לקירור, הסוג הנפוץ ביותר מבוסס על עיבוי ואידוי של גז. לפני שנים רבות נתגלתה תופעת טבע שבה בזמן שחומר מסוים מתאדה (הופך מנוזל לגז), הוא שואב אנרגיה מסביבתו וכך מקרר אותה. תהליך הקירור של המקרר מבוסס על מעגל של שני שלבים. בשלב הראשון גז הקירור עובר דחיסה על-ידי מנוע חשמלי. הדחיסה גורמת לגז להתחמם, ובמצב זה הוא מועבר במערכת צינורות הנקראת מקרן (רדיאטור). במקרר ביתי הצינורות האלה נמצאים בחלקו האחורי, הם נקראים צינורות המעבה. בשלב זה חלק גדול מהחום משתחרר לאוויר, והגז הופך לנוזל. בשלב הבא הנוזל נשאב בעזרת משאבה חשמלית אל תוך סליל הקירור, שבו הלחץ קטן יותר. הנוזל סופג אנרגיה מדפנות הסליל, וכך מקרר את הסביבה. בתהליך זה החומר רותח (בטמפרטורה נמוכה) והופך חזרה לגז. במקרר האוויר הקר זורם אל תא הקירור או מסביבו. מערכת בקרת טמפרטורה מנטרת את המצב, ומשחררת עוד נוזל למערכת האידוי בהתאם לצורך, וזאת כדי לחסוך בחשמל. התהליך, כאמור, הוא מעגלי: אחרי שהגז ביצע את פעולת הקירור, הוא נדחס חזרה וכך ממשיך המעגל. במקרר נעשה שימוש בבידוד, כדי שיישאר כמה שיותר קר גם בלי הפעלת מערכת הקירור. בנוסף, רק כאשר הטמפרטורה עולה מופעלת המערכת.ככל שהבידוד יעיל יותר,כך פוחת הצורך במערכת,וניתן לחסוך בחשמל. מסיבה זו חשוב לא לפתוח את דלת המקרר שלא לצורך, מאחר שאז אוויר חם נכנס פנימה במהירות ומחייב את הפעלת המערכת. __ צינורות המעבה __ שמחוץ למקרר משחררים חום .(לכן תמיד חם מאחורי המקרר) פעולה מחזורית זו מתבצעת כל הזמן והיא ששומרת על המזון שיהיה קר == כדי שלא נצטרך להשקיע אנרגיה רבה בדחיסת הגז במטרה ליצור השינויים במצבי הצבירה, משתמשים בחומר בעל טמפרטורת אידוי נמוכה (דוגמא: גז פריאון). בדרך זו מתאפשרים מעברי חום בטמפרטורות נמוכות יחסית וללא השקעת אנרגיה רבה. ==

[[image:שסתום_2.jpg]]


 ** ממציאי המקרר ** __ אוליבר אוונס __ (13 ספטמבר 1755 - 15 אפריל 1819) היה [|אמריקאי] [|ממציא]. Evans was born in [|Newport, Delaware] to a family of [|Welsh] settlers. אוונס נולד [|בניופורט, דלוור]. בשנת 1805 לאחר שהמציא המצאות שונות, ובניהם גם את מנוע הקיטור, הוא תכנן את מכונת הקירור העובדת על מחזור דחיסת אדים. למרות שהוא נקרא ממציא המקרר, הוא מעולם לא בנה אחד כזה.



__ [|ג'ון גורי]  __ היה רופא ופיזיקאי אמריקאני תכנן ב- [|1842] את המערכת הראשונה לקירור מים כדי לייצר קרח. הוא אף הגה את הרעיון להשתמש במערכת הקירור שפיתח לשם קירור האוויר בבתים ובבתי חולים (כלומר ל [|מיזוג אוויר] ). במערכת שלו נדחס אוויר שאחר כך קורר חלקית באמצעות מים קודם שנתאפשר לו להתפשט בעודו מבצע חלק מן העבודה הדרושה להנעת [|מדחס] האוויר. ההתפשטות ה [|איזנטרופית] גרמה להתקררות האוויר לטמפרטורה מספיק נמוכה להקפאת מים ולייצור קרח, או לשם הזרמתו "דרך צינור על מנת ליצור אפקט קירור במקום אחר" כפי שמציין הפטנט שהוענק לו על ידי משרד הפטנטים האמריקני ב-1851.

__ מייקל פאראדיי __ ‏ ( [|22 בספטמבר] [|1791] - [|25 באוגוסט] [|1867] ) נולד למשפחה ענייה בלונדון. את השכלתו רכש באופן עצמאי, בגיל 14 הפך לכורך ומוכר ספרים והתחיל להתעניין במדע. בסיועו של אחיו הבכור נרשם לשיעורים פרטיים במדעי הטבע, ורכש שם ידע רב. הוא נהייה פיזיקאי וכימאי אשר טרם רבות לתחומי האלקטרומגנטי והאלקטרוכימיה. הוא נחשב לאחד המדענים הגדולים בהיסטוריה. הקשר שלו להמצאת המקרר היא שהוא חקר את נושא הפיכת גזים לנוזלים והמציא בעצם את המערכת שמפעילה את המקררים שלנו כיום. __ ג'יימס הריסון __ שנולד בסקוטלנד והיגר לאוסטרליה הכניס לשימוש מסחרי את מקרריו. מערכת הקירור הראשונה שלו פועלת על עיקרון ספיגת אדים, ועשתה שימוש בגז אמוניה מומס במים (שנקרא "מי אמוניה") מאחר שהאמוניה רעילה, לא נועדו מערכות קירור אלה לשימוש ביתי אלא רק לייצור קרח למכירה. לכן, מערכות הקירור שלו נמכרו למבשלות שיקר ולבתי אריזה לבשר. -1861 כבר פעלו תריסר מערכות קירור שלו. __ תדיאוש לוֹאוּ __, מטיס כדורים פורחים אמריקני מתקופת מלחמת האזרחים, ערך משך השנים ניסויים בתכונות של גזים. אחד מהישגיו הבולטים היה ייצור גז מימן בכמויות גדולות. הוא גם רשם כמה פטנטים למכונות לייצור קרח. מכונת הקירור שלו, ה-"Compression Ice Machine", כמעט וחוללה מהפכה בתעשיית האחסנה ** בקירור **. ב-1869 רכש לואו יחד עם משקיעים נוספים אוניית קיטור ישנה, התקין בה את מערכות ** הקירור ** שלו, והחל מוביל פירות טריים מניו יורק אל מפרץ מקסיקו ובשר טרי מגלווסטון, טקסס, חזרה לניו יורק. העסק נכשל בשל בורותו של לואו בענייני ספנות, ומשום שקשה היה לציבור להתרגל למחשבה, כי אפשר לצרוך בשר ששהה זמן רב כל כך מחוץ לבית האריזה.

 __ החברה " [|ג'נרל אלקטריק] " __ - [|תאגיד רב-לאומי] שפועל במגוון תחומים - [|כלכלה], [|תעשייה] , [|תשתית] , [|רפואה] , [|תקשורת] ו [|בידור]. החברה נוסדה ב [|ניו יורק] כיצרנית [|מכשירי חשמל] בשנת [|1879], על ידי [|אליהו תומסון] ו [|אדווין יוסטון] , בשם [|תומסון-יוסטון]. התאגיד הוא החברה הגדולה בעולם. היא הציגה כמה מהמקררים ההרמטיים ב-1928, שנקראו "מוניטור טופ" גם לאחר המצאת המקררים הראשונים במאה ה-19, כל הזמן עבדו והתקדמו החוקרים והמדענים, ושכללו את סוגי המקררים. המקרר הוא תוצאה של מחקר רב שנים, עד שהגיעו למה שיש היום, מקררים העובדים בשיטה מתקדמת ותכנולוגית. ** השפעת המקרר ** המקרר משפיע על חיינו בצורה יוצאת מן הכלל, בעבר לאנשים בכלל לא היו מקררים זה גרם לכך שכל יום ויום היו צריכים לרכוש אוכל טרי בגלל שהאוכל היה מתקלקל. בכל אוכל יש חיידקים וככל שהטמפרטורה יותר נמוכה החיידקים מתרבים לאט יותר. למשל: אם חלב נישאר יותר משלוש עד ארבע שעות מחוץ למקרר הוא מחמיץ, אך במקרר הוא יכול להישאר יותר משבוע. בהתחלת דרך הקירור אנשים היו שמים את האוכל שלהם בבורות כי הטמפרטורה מתחת לפני האדמה נמוכה וכך יכלו לשמור על האוכל יותר מיום אחד, לאחר מכן התחילו לקרר באמצעות קופסאות קרח, את הקרח היו רוכשים כל יום ויום, הם היו רוכשים אותו מנער שעבר בכפר עם עגלה מלאה בקרח. לאחר מכן התחילו להמציא את מכונת הקירור- המקרר, גם המכונה עברה הרבה עד שהגיעה לאייך שהיא היום. יתרון המקרר הוא השמירה על האוכל ימים רבים וכך יוצא שאין הרבה בזבוז של אוכל כמו שהיה פעם, המקרר שומר את האוכל כמה ימים והוא עדין אכיל. המקרר גם מאפשר להכין אוכל ימים קודם לאירוע ובאירוע מוציאים אותו מחממים אותו והוא מרגיש ממש כמו שהוא טרי! למשל: בשבת מכינים את האוכל קודם לכן ובשבת מוציאים אותו מחממים אותו והוא ממש מרגיש כמו שהוא הרגע יצא מהתנור. החיסרון במקרר הוא הבזבוז בחשמל המקרר צורך הרבה חשמל וכך הוא מגדיל את זיהום האוויר, כל מקרר צורך בממוצע 200-700 וואט (4.1- 0.55 קוט"ש) ליממה כל זה כפול כל תושבי המדינה, המסעדות, המלונות וכל המקומות המחזיקים מקררים. כל זה יוצא מליוני מליונים של בזבוז חשמל.   החיסרון הנוסף במקרר הוא גז הפריאון, המקרר עצמו עובד על חשמל אך הוא מקרר באמצעות גז הפריאון. גז הפריאון בדרך כלל לא מצוי בכמות גדולה ולכן הוא לא מאוד משפיע, אך אם בכל זאת שואפים מהגז יותר מידי מתקבלת השפעה הכוללת הזיות, איבוד שליטה על הגוף והרפיית שרירים. לכן לא מומלץ לשים מקרר בחדר שינה. בנוסף, גז הפריאון   מזיק מאוד לסביבה, ופוגע בשכבת הָאוֹזוֹן.      בשנת 1995 הופסק השימוש בגז ה פְרֵאוֹן בתעשייה,  כיום המקררים החדשים משתמשים בגזים ידידותיים לסביבה.