שיבוט

**__שיבוט__**
מגישות: תמר חרץ ונגה טור-פז ‍

‍

בס"ד

__** תהליך השיבוט בבע"ח: **__ שיבוט זהו שכפול של תאים זהים. בעבודה בחרנו להתמקד בשיבוט בחי.

מפרים במבחנה ביצית של נקבת בע"ח בתא זרע של בע"ח זכר, ומאפשרים לביצית המופרית להתחלק למס' חלוקות. בזמן הזה מפרידים בין התאים וכך כל חלק בתא יכול להתחלק שוב (ע"י שימוש פיזית). כך נוצרים מס' עוברים הזהים מבחינה גנטית (ומקורם בביצית המופרית הראשונה).  העוברים הקטנים האלה, נשתלים ברחמים של נקבות בע"ח, וכך בסוף ההיריון הנקבות יולדות צאצאים הזהים מבחינה גנטית למקור.(זוהי דרך ליצירת תאומים זהים בכמויות גדולות יותר). באמצעות השיבוט אפשר לשמר בע"ח בעלי תכונות טובות (בשר טוב וכו'...). שיבוט בבני אדם:  האפשרות של שיבוט בבנ"א הועלתה כאשר שכפול הכבשה דולי הצליח. מצד אחד, שיבוט בנ"א יכול לאפשר התפתחות עצומה במחקר הבסיסי והיישומי של תהליכי החיים: התהוות עוברים, חידוש הצמיחה ברקמות פגועות, שימוש באיברים עובריים להשתלה, שליטה בהתרבות תאים סרטניים, מנגנונים בהתהוות הפלות טבעיות ועוד..
 * || [|http://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A9%D]> ||  ||



[|]

__ קיימות 2 גישות עיקריות לשיבוט: __

 * 1) שיבוט ע"י העברת גרעין- עפ"י שיטה זו התוצרים זהים גנטית למקור היחיד. בשיטה זו לוקחים את הגרעין מתוך הביצית, עושים היתוך לאחר העברת הגרעין וההיתוך- משאירים את העוברים בתרבית להחלמה ולהתפתחות. בשלב זה ניתן לשכפל עוד את העוברים שהתפתחו באופן תקין. מרבית העוברים המשוכפלים מתים במהלך שלב ההחלמה.
 * 2) שיבוט ע"י חלוקת עובר- לתוצרי השכפול בשיטה זו יש מבנה גנטי זהה השונה מהמבנה הגנטי של 2 המקורות. בשיטה זו מפרידים בלאסטומרים מהעובר ומאפשרים להם להתפתח לעוברים הזהים מבחינה גנטית לעובר האם. את ההפרדה יש לבצע בשלב עוברי מתקדם שבו הבלאסטומרים שומרים עדיין את היכולת להתמיין לכל סוגי התאים. כמספר הבלאסטומרים- כך מספר העוברים הזהים.

__ החוקר: __
החוקר שהנהיג את קבוצת המחקר שפיתחה את הכבשה דולי (השיבוט של דבר חי בפעם הראשונה), נקרא איאן וילמוט.



> ||  ||
 * || >http://nc-discovery.wikispaces.com/%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%95%D7%98+-+%D7%A0%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%AA+%D7%A7+->

איאן וילמוט נולד ב- 7/7/44 באנגליה. עיסוקו- רופא, מנהל המועצה למחקר רפואי המרכז לרפואה הרגנרציה באוניברסיטת אדינבורו.

וילמוט מחזיק בנוסף את תפקיד היו"ר לביולוגיה של הרבייה במרכז המועצה וגם את תואר אבירות של תארי השנה החדשה עבור "שירותים מדע".


 * || <[]< ||  ||

וילמוט עמד בראש קבוצת המחקר- שבשנת 1996 שיבטו יונק, כבשה בשם דולי. דולי נפתרה ממחלה נשימתית בשנת 2003.

את דולי שיבטו בעזרת טכניקת העברת גרעין תא סומטי, תוצאה של מחקר רב שנים.

בשנת 2008, וילמוט נטש את הטכניקה הזאת ועבר לטכניקה חלופית.

__ היבטים דתיים של השיבוט: __
יש הבדל בגישות של הדתות העיקריות השונות בנושא השיבוט.

בעוד שהנצרות, האסלאם והבודהיזם אינם תומכים בתהליך או מתנגדים לו, גישת היהדות היא לאפשר שיכפול כאשר קיימת הורייה טיפולית ברורה.

רבנים התייחסו לעניין בישיבת הוועדה המיוחדת לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי, 1997. הם אמרו שכאשר הדבר נועד לריפוי, תיקון, שיכפול, שכלול וכדומה, מותר לשבט ולפעמים אף חובה. אך הרבנים אמרו שאין למהר ולשכפל בנ"א- צריך לעשות דיון ציבורי בנושא.

__ פריצת דרך טכנולוגית: __
השיבוט פתח דרך להרבה אפשרויות לריפוי מחלות ע"י שכפול תאים זהים. בעתיד השיבוט יוכל להשתכלל ולענות על הבעיות שקיימות היום בשיבוט.

__ יתרונות רפואיים פוטנציאליים: __

 * אפשרות לשיקום תאים שנפגעו או החלפת תאים שמתו בתאים חדשים. לדוגמא: לחולי פרקינסון ואלצהיימר יש אפשרות באמצעות השיבוט להחליף את התאים שבמוחם לחדשים ובכך למצוא פיתרון לבעיית מחלתם.
 * יכולת להפסיק התרבות של תאים סרטניים ובכך לרפא מחלות קשות. (במקרה זה, אין צורך בשיבוט בנ"א, אלא רק בידע שקיים על השיבוט...).
 * אפשרות ליצור בנ"א הזהים בדיוק לאנשים חולים, וכך האנשים שנוצרו בתהליך השיבוט- ישמשו כתורמי איברים לחולים/יצירת בע"ח שיוכלו לשמש כמקורות להשתלת איברים.
 * יכולת לפתור בעיה של זוגות עקרים (שהטכניקות האחרות לפוריות לא פותרות את בעיותיהם).

__ חששות וחסרונות פוטנציאלים: __

 * התפתחות שיטות בהם השאיפה היא לשכפל אנשים בעלי תכונות מיוחדות או מנהיגים רעים (היטלר, קדאפי...).
 * איבוד הייחודיות של כל אדם ואדם. מעשה זה יגרום גם להשפעות פסיכולוגיות שליליות על תוצרי השיבוט.
 * איבוד שוני גנטי בין תוצאות השיבוט- דבר שיכול לגרום לנחיתות מבחינה גנטית וגם סיכוי הישרדות של תוצאות השיבוט קטן מסיכוי השיבוט של בנ"א רגילים.
 * אפשרות לתכונות גנטיות לדורות הבאים (צאצאים של תוצאות השיבוט).
 * חשש להיווצרות מסחר של עוברים שיימכרו להורים שירצו ילדים מושלמים.
 * בעיות בקביעת הזהות של ההורים.
 * שינוי החברה בעולם, העמדת צאצאים בעולם ללא אהבה וללא הורים מזוהים.

**__לסיכום__** העבודה גרמה לנו להבין ולהעמיק מדוע פיתחו את השיבוט ולמה זוהי פריצת דרך טכנולוגית. לפני העבודה, לא ידענו בדיוק מהו השיבוט, ולכן בחרנו לעסוק בנושא! במהלך העבודה למדנו למה לא עושים ישר שיבוט בבנ"א, מה החסרונות ומה היתרונות של השיבוט. בעבודה למדנו שמחקר מדעי הוא דבר חשוב מאוד שיכול לשנות את החיים של כולנו.  חשוב מאוד להמשיך ולפתח מחקרים חדשים!  נהננו מאוד לחקור את הנושא וללמוד דברים שלא ידענו.  העבודה פתחה לנו עולמות מדעיים שלא נגענו בהם עד היום!

מקוות שנהנתם, נגה ותמר.



ביבליוגרפיה בן שושן, אברהם; שנקר, יוסף. "שכפול גנטי (שיבוט) בבני אדם הערכת מצב", __מאגר מידע שיבוט של סנונית__, 1998, י"ט אדר תשע"ב >[]< הלפרין, מרדכי. "פרוייקט גנום האדם- הבטיים משפטיים והלכתיים של מיפוי גנטי", __מאגר מידע שיבוט של סנונית__, 4/1997, י"ט אדר תשע"ב>[]< עצמון, צבי. "רפואה", __גלילאו__, 27, 1998, 8-9. שטיינברג, אברהם. "תכפול/שיבוט בבני אדם", __מאגר מידע של דעת__, תשנ"ז, כ"ד אדר תשע"ב >[]< media type="custom" key="18318666"