שיבוט+-+שחרית+ג+-+טפת+ל


 * __ שיבוט : __**

__ הגדרת השיבוט : __ שיבוט הוא תהליך שבסופו מתקבלים העתקים של רצפים של DNA ( החומר התורשתי), תאים או רקמות הזהים באופן מוחלט או כמעט מוחלט מבחינה גנטית למקור. שיבוט מתרחש בתהליכי שיבוט מלאכותיים אך יש גם תהליך שיבוט בטבע. לבסוף מתקבלים אורגניזמים או תאים בעלי מאפיינים גנטיים שווים!

__ שיבוט הסבר מדעי: __ קיימים שלושה שלבים עיקריים בכמעט כל סוגי בשיבוט: 1) מוציאים מביצית של נקבה את הDNA שלה בשלמותו. הביצית נהפכת לתא חלול, שאין בו שום מאפיינים גנטיים של תורמת הביצית. 2) תא בוגר אחר, אשר מוכנס לתוך הביצית החלולה, באמצעות זרם חשמלי. דבר זה נקרא "השתלה גרעינית". 3) הביצית שהופרתה זה עתה מושתלת לתוך רחמה של נקבה אחרת (האם הפונדקאית). העובר, שמתפתח בצורה של הריון רגיל, זהה גנטית לתורם התא המקורי.

__ מבנה התאים: __ תא = יחידת המבנה הבסיסית של כל יצורי החיים.כל התאים בגוף דומים במרכיביהם אך שונים בתפקוד התא. רקמה - קבוצת תאים בעלי אותה פעילות כאשר תפקיד התאים הוא אותו תפקיד. הרבה רקמות יוצרות איבר אחד. האברונים הבסיסיים של התא:
 * קרום התא - קרום הבנוי משלוש שכבות: שכבת שומן, שכבת חלבון -,שכבת שומן. תפקידו הוא מעבר חומרים ( נכנסים או יוצאים מהתא) אך הקרום הוא חצי בררני כיוון שהסלקציה של קרום התא מוגבלת.
 * הציטופלאסמה - מצויה בתוך התא. הציטופלאסמה היא נוזל צמיגי שאברוני התא נעים בתוכו.
 * גרעין התא - האברון החשוב ביותר בתא, מכיל את המידע הגנטי שלנו, ה-DNA. תפקידו של הגרעין הוא פיקוח על התהליכים המתבצעים בתוך בתא.


 * __ סוגים של תהליכי השיבוט: __**

__ 1. תהליך השיבוט בהשתלת גרעין סומטי: __ זהו שיבוט בהעברת [|גרעין תא] [|סומטי] )תא שהוא אינו תא רבייה) הוא שיבוט בו מקור החומר הגנטי הוא תא סומטי. בשיטה זו נלקח גרעין התא מתוך תא [|ביצית] ובמקומו מוחדר לביצית גרעין של תא סומטי. בשלב הבא הביצית מתחלקת לשניים ומתפתחת לעובר.החומר הגנטי בתא המשובט איננו זהה לחלוטין לזה של תא המקור (הסומטי), מכוון שהוא מכיל גם גנים שמקורם ב [|ציטופלזמה] ( נוזל התא) של הביצית שלתוכה הוחדר הגרעין הזר. בשיטה זו שובטו בהצלחה הרבה מינים של בעלי חיים אך ברובם נתגלו פגמים, עדיין לא היה מקרה בו הצליחו לשבט עובר [|אנושי] בשיטה זו. לשיטה זו מספר מוגבלות: · תא הביצית אליו מוחדר הגרעין חייב לעמוד בלחצים אדירים ובפגיעה משמעותית במעטפת התאולכן הסיכוי לפגיעה ולמוות של התא הוא מאוד גבוה. · התהליך של הביצית להתחלת החלוקה אינו מובן ולכן יתכן שיגרום לנזקים לא ידועים בעובר. · החומר הגנטי ביצור המשובט, נלקח מתא בוגר אשר מכיל [|טלומרים] (רצפי [|DNA] בקצוות ה [|כרומוזומים] – מולקולה אחת ארוכה של ה - DNA) קצרים. · הטלומרים המתקצרים עם הגיל והאורך שלהם משפיע מאוד על תהליך ההזדקנות, בגלל זה יש חשש גדול שיצורים משובטים יהיו בעלי טלומרים קצרים וויזדקנו באופן מואץ. אך לא ברור אם חששות אלו מוצדקים.

=== בניגוד למקובל לחשוב, בעל החיים הראשון אשר שובט בשיטה זו לא היה הכבשה דולי, אלא דווקא [|ראשני] [|צפרדע] אשר שובטו בהצלחה בשנת [|1952] על ידי ה [|חוקר] ה [|אמריקני], [|תומאס קינג]. הכבשה דולי, אשר שובטה בשנת [|1996] על ידי החוקרים ה [|סקוטים] [|איאן ווילמוט] ו [|קית' קמפבל], הייתה היונק הראשון אשר שובט בהצלחה.  ===

 . שיבוט על ידי פיצול עובר __ : __
זוהי שיטת שיבוט המוגבלת לשיבוט של עוברים בשלבי התפתחות ראשוניים לפני [|התמיינות התאים] ( לפני שהתא מקבל את תפקידו ורוכש תכונות המשמשות אותו לביצוע התפקיד) בשיטה זו יש פיצול של קבוצת תאי העובר בשעות הקיום הראשונות שלו. בשלב זה מספר התאים בו מועט והוא מורכב ממספר תאים שאינם ממויינים ולכן אפשר להפרידם זה מזה ליצירת מספר [|תאים] אשר יתפתחו עצמאית. שיטה זו יוצרת עוברים תאומים בעלי מטען גנטי זהה לחלוטין. וניתן לקבל מעובר אחד מספר בלתי מוגבל של עוברים זהים גנטית. שיטה זו דרך כלל היא ליצירת עוברים בישביל מחקר ב [|תאי גזע] ובטיפולי פוריות. המצב החוקי במדינת ישראל: במדינת ישראל נאסר שיבוט עוברי אדם על פי חוק איסור התערבות גנטית שנחקק לראשונה בשנת 1999 והוארך פעמיים בשנת 2004 ולאחר מכן בשנת 2009. חוק זה אוסר על שיבוט עוברים אנושיים לצורכי רבייה אך אינו אוסר על שיבוט לצורך מחקרים. __ שיבוט בעל חשיבות מדעית - הכבשה דולי: __ כבשה דולי הייתה תוצר השיבוט הגנטי הראשון בעולם של יונק הנוצר מתא בוגר!!! דולי שובטה בניסוי מדעי במכון רוזלינד שבסקוטלנד על ידי צוות מחקר שבראשו איאן וילמוט. המטרה האמיתית של המחקר שלו הייתה שיבוט תקין של בעלי חיים לייצור חלבונים והורמון הגדילה כדי שיהיה להם בחלב.הכבשה דולי נוצרה מתא רקמה בוגר וממוין של עטין, בטכניקת שיבוט בהעברת גרעין תא סומטי.הניסוי נערך בשנת 1996, והצלחתו נראתה רק לאחר מספר ניסיונות שנכשלו – מתוך 227 ביציות מופרות, רק 30 עברו את תהליך החלוקה, ומתוך אותן 30 ביציות רק 9 נקלטו באימהות פונדקאיות ויצרו להריון. כל ההריונות נכשלו, מלבד אחד. ב- 22 בפברואר 1997, פורסם הניסוי ועורר ויכוחים רבים ברחבי העולם, כולל גם בישראל. דולי הספיקה להמליט שישה טלאים אך לא האריכה ימים ומתה בשנת 2003 בגיל שבע, לאחר שהורדמה. דולי לקתה במחלת ראות ( המחלה היא כנראה מחלה שאינה קשורה להיותה כבשה משובטת אלא לכך שהיא הייתה בשבי)ולכן דולי הומתה על מנת למנוע יסורים נוספים ממחלת הראות.דלקת ריאות זו הייתה בנוסף לדלקת מפרקים ממנה סבלה. וכן גם היו טענות מוקדמות כי דולי סבלה מהזדקנות מואצת (עקב הטולמרים), אך אין עדויות מדעיות של ממש התומכות בכך והדבר נותר שנוי במחלוקת. אך עולה השאלה מדוע דולי הכבשה נפטרה כל כך מהר ובגיל כל כך צעיר ? החסרונות של השבוט הם פגמים גנטים כאלו ואחרים ודולי כנראה לקתה במחלות שהחלישו אותה. אך ישנה תשובה נוספת לשאלה זו הביצית המופרית ממנה נולדה דולי לא הייתה ביצית רגילה. הביצית המופרת לא נוצרה ע"י מפגש של תא זרע ותא ביצית הפריה זו נוצרה במעבדה וכשמדענים לקחו את כל הגנים מתא של עז בוגרת, בת 6, והכניסו אותם לתוך תא של ביצית ריקה כל הכרומוזומים בביצית   היו באורך של כרומוזומים של כבשה בת 6. דולי התחילה את חייה עם     כרומוזומים שכבר מעוכלים בקצותיהם, ולכן חייה של דולי הם עם 6    שנים פחות משל כבשה רגילה.     ב- 9 באפריל 2003, הוצב פחלוצה של דולי במוזיאון במלכותי של סקוטלנד, באדינבורו.   === הכבשה דולי שינתה את פני עולם המדע בתור החיה המשובטת הראשונה. אפילו אנשים שאינם מדענים שמעו עליה...  ===

__ החוקר איאן וילמט: __
פרופסור וילמוט הוא אחד המדענים הכי ידועים בבריטניה וכמעט היחיד שקיבל אישור להתחיל במחקרים לשיבוט בני אדם. וילמוט בתחילה למד חקלאות אך שינה את תחום התעניינותו והתמקד בחקר בעלי חיים. הוא עשה נסויים רבים במכון ברוזלין שהובילו ליצירתם ב- 1996 של שני טלאים ששובטו מאותו העובר, ולאחר מכן ב- 1997 ליצירתה של דולי, ששובטה מתא של עטין של כבשה בת 6.

__ שיבוט צמחים: __ __שיבוט טבעי__: תהליך זה בטבע נקרא רבייה אל זוויגית( רבייה וגטטיבית ) רבייה זו היא תהליך ביולוגי שבו יצור יוצר העתק של עצמו הזהה לו בדיוק מבחינה גנטית. ברביה זו הארגנזמים מתנפחים מתא אחד או מקבוצת מתאים של יצור אחד לעומת רבייה זוויגית שבה יש איחוד של תא מין זכרי לתא מין נקבי. שיבוט זה הוא בעיקר במינים של צמחים אך גם במינים מסוימים של בעלי חיים. בתהליך המוכר ביותר בצמחים ישנו חלק ( ענף או שורש) מהצמח הניתק מהצמח ונקלט באדמה ומצמיח שורשים עלים וגבעולים,יוצר את אותו הצמח בדיוק תהליך זה נקרא ייחור יש גם רבייה הנקראת רביית בתולים ובה הנקבה יוצרת עובר ללא הפריה של הזכר. ישנם עוד סוגי רבייה אל זוויגית. רוב החקלאים משתמשים בשיבוט צמחים,היתרונות שבדבר : חסרונות בשיבוט צמחים: __ ﻿ __  __ הגישה היהודית- הלכתית- לנושא השיבוט __ השאלה העקרונית והחשובה ביותר היא האם מותר לנו להתערב במעשה הבריאה?? רמב"ן עונה על השאלה בספר ויקרא פרק י"ט פסוק י"ט : " את חוקותי תשמורו , בהמתך לא תרביע כלאיים שדך לא תזרע כלאיים .. "    אפשר לומר שבאופן עקרוני השימוש בטכנולוגיה של שיבוט בני אדם אינה מהווה התערבות שלילית בבריאה. טכנולוגית השיבוט, אינה יוצאת מין חדש שלא קיים בטבע.     אך האם יש בשיבוט פגיעה באמונה בקב"ה? התשובה היא לא. הרי ללא הבריאה והטבע הגדול והיפה שברא בורא עולם טכנולוגיות אלו לא היו מצליחות. השימוש בידע הטכנולוגי של האדם לצרכים שונים בשום פנים ואופן לא קרוב לבריאה חדשה. לפי השקפת היהדות מותר ואפילו מחויבים לבנות ולשכלל את העולם בכל לתועלת בני האדם. __ מסקנות- __ · אין בטכנולוגית שיבוט בני אדם שום פגיעה באמונה בבורא עולם ויוצר האדם. · ברמה העקרונית אין בטכנולוגיה זו התערבות בבריאה, בתנאי שמגבילים את השימוש בה רק למצבים המביאים תועלת לבני אדם. · יש עדיפות להעמיד צאצאים בדרך הטבעית, ובכך לקיים את מצוות " פריה ורביה". ה' ברא את העולם ואת האדם ועל האדם לשפרו ולשכללו. ולכן לא הותר לאדם להשחיט או לקלקל את העולם ואם הטכנולוגיה באה לתקן ולהשלים חיסורים ודברים שלילים היא רצויה וטובה. אבל אם היא עלולה להרוס היא פסולה ורעה. לכן עזרה לזוגות עקרים, הצלת חולים, החזרת מראה שנהרס וכו' - מותרים. אולם יצירת אדם חדש ללא מטרה, שינוי מראה בלי שזה נחוץ ( ליופי) וכו'- אסורים __ חסרונות ויתרונות בשיבוט האדם: __ חסרונות – יתרונות – 
 *  שיחזור צמחים עמידים יותר במחלות.
 *  להעלות את כמות הצמחים ( יכול לגרום לפתרון של בעיות רעב מסויימות)
 *  צמחים משובטים הם צפויים יותר כיוון שיודעים מה התכונות שלהם וזה יכול לחסוך הרבה זמן וכסף.
 *  ניתן לשמר זנים של צמחים שהם בסכנת הכחדה.
 * <span style="0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: list 36.0pt;"> אם צמח אחד נדבק בווירוס קטלני ומת, כך גם כל שאר הצמחים בשדה כיוון שהם זהים בתכונותיהם ולכן כל הצמחים ימותו וזהו הפסד ענק לחקלאי שהוא עלול להפסיד את כל מה שברשותו כאשר הוא עושה את פעולת שיבוט הצמחים. ( אם הצמחים לא היו זהים גנטית לא כל הצמחים היו מתים אלא רק הצמח היחיד שלקה בווירוס.)
 * <span style="color: black; 0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l1 level1 lfo2; tab-stops: list 36.0pt;"> על האדם להיות יחודי בעל אופי משלו וכאשר משכפלים בן אדם הייחודיות שלו נעלמת והוא הופך להיות סתמי.יש משהו מיוחד בזה שאנשים שונים זה מזה וללא השוני העולם יהיה פחות מעניין.
 * <span style="color: black; 0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l1 level1 lfo2; tab-stops: list 36.0pt;"> אפשר ליצור שיבוט \ שיכפול של אנשים רעים בעלי תכונות רעות לדוגמא היטלר או סאדם חוסין.
 * <span style="color: black; 0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l1 level1 lfo2; tab-stops: list 36.0pt;"> יכול להיות השפעות פסיכולוגיות שליליות על תוצרי השיבוט הזהים כיון שלשניהם יש את אותה אמונה אותם רצון וזה יכול לגרום לסכסוכים ,ריבים ובעיות רבות.
 * <span style="0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l1 level1 lfo2; tab-stops: list 36.0pt;"> אנשים יכולים להשתמש בשיבוט בצורות לא מסוריות כגון לכלוא אנשים בכלובים ושהם יהיו כמו מחסן איברים, חלקי חילוף לאנשים שיש להם בעייה באיבר מסויים או יצירת מעמדות בין אנשים רגילים לאנשים משובטים חסרי דעה.
 * <span style="0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l1 level1 lfo2; tab-stops: list 36.0pt;"> שינוי הסדר החברתי עולמי, יצירת בני האדם תתבצע ללא צורך האהבה!!!
 * <span style="background: white; color: black; 0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; mso-margin-bottom-alt: auto; tab-stops: list 36.0pt;"> השיבוט במקרים מסויימים יכול להציל חיי אדם. למשל, אדם בעל כליה אחת בלבד, ותורם המתאים היחידי הוא עצמו, אותו אדם יכול לשבט את עצמו, ואז לקוות כי האדם החדש שיוולד יסכים לתרום כליה ולהציל אותו ממות.
 * <span style="0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: list 36.0pt;"> יכולת לחדש תפקוד של תאים שנפגעו, או החלפת תאים שמתו בתאים אחרים שישובטו.
 * <span style="0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: list 36.0pt;"> יכולת לרפא מחלות ממאירות כגון סרטן. [אין צורך בשיבוט אדם]
 * <span style="0cm line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-list: l0 level1 lfo1; tab-stops: list 36.0pt;"> יכולת לפתור בעייתם של זוגות עקרים, שטכניקות הפרויות החדשניות האחרות לא פותרות את בעיותיהם, על ידי יצירת צאצא גנטי של ההורה באמצעות השיבוט.

__ השלכות וראייה לעתיד: לדעתנו !! __  בפרקים הקודמים הצגנו את האופן בו משבטים, מה הם היתרונות, מהם החסרונות, ומהם הסיכונים. כעת עולה השאלה, איך יראה העולם שלנו אם חלק מהאנשים או כולם, יהיו משובטים??? ללא ספק יש בשיבוט בני אדם אפשרות להביא תועלת לעולמינו ועזרה לאנושות כולה. בעינינו ,שיבוט שזוהי מטרתו, הרי שהוא רצוי. אך נראה לנו כי מטבעו של העולם, כי האנשים המשובטים ישתייכו למעמד חברתי נמוך יותר מאשר בני האדם הרגילים. עקב כך, יכולים לנצל את האנשים המשובטים ולקחת אותם כעבדים, שיעשו את עבודות הבית, יבנו את הבתים יהיו כחיילים בצבא ולא יחיו כמו אנשים רגילים. לדעתנו זהו דבר שאינו מוסרי ואינו אנושי לעשותו. עוד דבר שיתכן ויקרה הוא, שיחודו של האדם והאישיות שלו ייעלמו, אדם לא יידע מי הוא ? מי ההורה האמיתי שלו ? וערך החיים ירד מאוד. כך גם ערך האהבה. אם האנשים שיהיו בעולם יהיו משובטים בשביל מה צריך להתחתן וללדת ילדים, הרי ילדים אפשר גם ללא אהבה! אלו הם דברים הקשורים לעולמו הרגשי והנפשי של האדם. אנו חוששות מהיווצרותה של בעיה נוספת והיא מקרים בהם השיבוטים יצאו עם פגמים גדולים. הנכות הפיזית של המשובט תהיה ממש סבל עבורו. לדעתנו, האפשרות שאחד מן התסריטים הללו יתרחש, יהיה ממש נוראי. לשמחתנו חשש זה יכול לחכות, מכוון שאין כיום חוקר שהצליח לשבט אדם שלם ויתרה מזו ישנו חוק בישראל שאוסר שיבוט אדם ! מה שנותר לנו עכשיו זו רק האפשרות לדמיין.... <span style="background: white; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-line-height-alt: 12.75pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"> <span style="background: white; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-line-height-alt: 12.75pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;">__ ביבליוגרפיה: __ <span style="background: white; line-height: 12.75pt; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"> גנטיקה מולקולארית והנדסה גנטית, " שיבוט" ,10.2.11, [] ויקיפדיה, " שיבוט", 22 בפברואר 2011, 25.2.11 [] ויקיפדיה, "הכבשה דולי" ,7 בינואר 2011, 25.2.11 [] ויקיפדיה ," תא" ,17 בפברואר 2011 ,21.2.11, [] זנבל,ירון. יואב, פליקס. לוי, יוסי. " שיבוט" האוניברסיטה העיברית בירושלים מחלקת המחוננים. 24.2.11, [] קיצ'ר ,אנדרו ." מאה שנות מדע טכנולוגיה והמצאות – הכבשה דולי ", הארץ online, 9.6.05 , 1.2.11 []