חיסונים+-++דבורה++פ+-+רות+ק





**__ החיסון : __** גופנו נכסף מידי יום לכל מיני "פולשים"- חיידקיים וירוסים וכ'ו, אשר חודרים לגוף שלנו. למערכת החיסון אשר בגוף שלנו יש מרכיבים אשר זוכרים את החיידקים או חומרים אשר חדרו לגופינו במהלך השנים.כאשר הגוף שלנו פוגש אותם לראשונה הוא מפתח נוגדנים אשר יודעים לזהות את אותו גורם זר. אם יפלוש לגוף שלנו חיידק אשר גופנו כבר פגש ושכבר יש לגוף שלנו נוגדנים נגדו, הוא יושמד מיד ולא יצליח לפגוע בגוף שלנו. דרך העיקרון הזה עובד החיסון. החיסון מחדיר לגוף כמות קטנה של החיידק/ מחלה/ וירוס, אשר לא גורמת למחלה קשה בגוף אך גם מספיק כדי לגרום לתאים מסוימים לייצר חומרי הגנה כנגדו. הגוף שלנו מבחין ב"פולש" ומכין כנגדו נוגדנים. כאשר הנגיף (פולש) באמת יחדור לגופינו, מערכת החיסון שלנו תהיה ערוכה לקח מכיוון כבר פגשה ב"פולש" והגורם הזר לא יצליח לפגוע בגופינו. החיסון המוצא לראשונה כאשר המון בני אדם חלו במחלת האבעבועות השחורות (אשר נקראת באנגלית smallpox)שהיא כנראה המחלה שהרגה הכי הרבה בני אדם מכל מחלה אחרת. משום זאת באה למחלה כינוייה "מלאך המוות" או "האש הגדולה". המחלה הזאת היא בין המחלות היחידות שאנושות הצליחה להכחיד מן העולם.

**__ מאפייני מחלת האבעבועות השחורות: __** המחלה מדבקת ונגרמת על ידי נגיף הנקרא ואריולה- Variola majo. הנגיף עובר מאחד לשני בעזרת האוויר ונכנס לתוך גוף האדם דרך דרכי הנשימה. המחלה מועברת דרך דיבור אשר במהלכן עוברות טיפות קטנות של רוק שנכנסות לגוף של אדם בריא ומדביקות אותו. זמן דגירת הנגיף הוא כשבועיים. בהתחלה הוא נמצא בריריות האף והפה, לאחר מכן הוא עובר לבלוטות הלימפה ששם הוא מתרבה ומגיע לדם וכך הוא מגיע לכל הגוף.

__**תסמיני המחלה:**__ המחלה מתאפיינת בעליית חום הגוף, אפיסת כוחות, חולשה כללית, לאחר מכן מתפתחת פריחה של נקודות אדומות קטנות על העור.הפריחה הופכת תוך פחות משבוע לשלפוחיות צורבות ומגרדות, אשר מזדהמות ומתמלאות מוגלה. לרוב האנשים מתים מהמחלה תוך 3-5 ימים, אם החולה מצליח לשרוד, לוקח לו בין שבוע עד שלושה חודשים כדי להבריא לחלוטין. למחלה יש ריח חד וחריף אשר צורב את האף שאי אפשר לטעות בו. רוב החולים יהיו מכוסים לחלוטין, מכף רגל ועד ראש. כשהשלפוחיות גדולות הם הופכות לעגולות, קשות והופכות את צבע עורו לשחור ומכאן שמו- האבעבועות השחורות.

**__ גילוי החיסון: __** ד"ר אדווארד ג'נר שם לב לקח שבמהלך הזמן בו אנשים רבים חלו במחלת האבעבועות, הנערות שעבדו ברפת לא נדבקו. ג'נר החליט להמשיך ולחקור וגילה שהנערות האלו חלו במחלה קלה יותר שבאה מהפרות שקוראים לה אבעבועות הפרות. אחרי שגילה זאת החליט לערוך ניסוי, הוא לקח ילד, עשה לו שריטה ביד ומרח על השריטה נוזל שנלקח משלפוחיות של הפרה. הילד חלה במחלה של האבעבועות הפרות והחלים תוך זמן קצר. ג'נר החליט להמשיך ולשרוט את הילד שנית והפעם מרח לו על השריטה נוזל מהשלפוחית של אדם שלחה באבעבועות השחורות, הילד הפעם לא נדבק במחלה. ז'נר הבין שמשהוא מהמחלה של הפרות הגנה על הנער מפני מחלת האבעבועות השחורות. ג'נר הבין שמחלת האבעבועות השחורות מאוד דומה למחלת הפרות ושיש להם קשר- הרי כאשר הילד חלה במחלת אבעבועות הפרות, הוא לא חלה יותר במחלת האבעבועות השחורות.



**__קורות חייו של אדווארד ג'נר:__**
אדוארד ג 'נר אנתוני נולד ב-17 מאי 1749 ונפטר ב- 26 ינואר 1823. הוא היה מדען אנגלי שחקר את הסביבה הטבעית שלו בברקלי, גלוסטרשייר ,והיה ומכונה לעתים "אבי אימונולוגיה".ג'נר נולד וגדל באזור כפרי בדרום מערב אנגליה, בברקלי, גלוסטרשייר.הוא היה השמיני מתשעה ילדים. אביו היה הכומר בברקלי ודרך כך ג'נר קיבל חינוך בסיסי חזק. ג'נר, שחיי בכפר קטן, אהב לשוחח עם איכרי הכפר (שמכך הווה את רעיונו לגבי הפיתוח של החיסון נגד אבעבועות שחורות).אביו של ג'נר מת כשהיה ילד קטן ואחיו, שהיה איש דת, גידל אותו.כשהיה בן 13 החל ג'נר לעבוד עם רופא הכפר, הכשרה שנמשכה שמונה שנים. בהיותו בן 21 עבר ללונדון, שם למד אצל ג'ון הנטר, מהרופאים הידועים ביותר בלונדון. הנטר לימד את ג'נר את הגישה המחקרית- ניסיונית לרפואה. בשנת 1770 ג'נר עזב את לונדון, ונהיה רופא באזור כפרי. הוא זכה בהצלחה רבה במקצועו וכתב מאמרים שעסקו ברפואה. אדוארד ג'נר גילה כיצד אפשר לחסן בני-אדם מפני מחלות קשות. מיליוני בני-אדם ניצלו בזכות תגליתו.

גופנו נחשף מידי יום לכל מיני מחלות שונות כמו נגיפים (וירוסים), חיידקים, ופטריות. מערכת היא זו שמגנה על האדם מפני מחלות קשות שנגרמות מגורמים אלו. מערכת החיסון היא מערכת מאוד מתוחכמת בגוף הנמצאת בכל מיני מקומות בגוף למשל: לאורך מינור העיכול, בגרון, לאורך הקנה וההושט, באזור בית השחי ובאזור המפשעה. העובדה שמערכת החיסון פועלת במקומות אלו מאפשר למערכת החיסון להתמודד עם מחלות ומזהמים שונים יותר ביעילות. כאשר יש חסר והנוגדנים לא נמצאים באחד ממקומות אלה יכול להיווצר מצב המסוכן לגוף. כאשר מיקרואורגניזם (יצור חי זעיר) תוקף גוף, חלק מתאי מערכת החיסון משמשים כקו ההגנה הראשון ותפקידם הוא לעצור ולעכב את התפשטות החיידק המחולל את המחלה עד ליצירת הגנה יעילה וארוכת טווח (ממש כמו קו הגנה צבאי קדמי הכולל עמדות ומוצבים שתפקידו לעצור את הפולש עד הגעת הכוחות המלאים של הצבא). לאורך חיי האדם, נתקלת מערכת החיסון בגורמים שונים ולומדת "לזהות" ולהכיר אותם כמזיקים, או לא מזיקים. כשמערכת החיסון מזהה גורם זר היא מייצרת הגנה ממוקדת וטובה יותר הגורמת לסילוק הפולש ולחיסולו בין היתר על ידי יצור נוגדנים. כאשר מערכת החיסון מבחינה בגורם זר אשר פלש לגוף הוא מגיב לגורם הזר ולתגובה קוראים תגובה חיסונית.
 * __ מערכת החיסון: __ **

 **__ חיסון: __** החיסון הוא אמצעי המונע מחלות כלומר, מטפל בגורמים המזיקים. הנוגדנים אשר מזריקים אותם הם לרוב נוגדנים ספציפיים אשר נועדו לאותו אטיגן. רק במקרים מסוימים יש נוגדן אחד המתאים לאנטיגנים רבים ובמקרים כאלה מחסנת מחלה אחת כמה מחלות. ישנם שני סוגי חיסונים:

**__ חיסון פעיל: __** כאשר אדם מקבל חיסון גופו יוצר נוגדנים הפועלים לנטרול ולחיסולו של הגורם הזר. לאחר סילוק הפולש הגוף יוצר גם זיכרון חיסוני שנועד למנוע את היווצרות המחלה שנית,כך שאם הגורם הזר יחדור שנית לגוף, מערכת החיסון תזהה אותו ויכין כנגדו נוגדנים המתאימים לו וכך הוא יחסל את הגורם הזר. רוב החיסונים פועלים באמצעות הכנסה של הגורם המזיק ([|אנטיגן]) בכמות מוחלשת, או גורם מומת אל הגוף. הכמות המוחלשת הזאת לא גורמת להופעת המחלה כלל ולפעמים מופיעים מאפייני מחלה, אך בדרך כלל מוחלשים שאין סימני נזק של התפרצות מלאה של מחלה.

**__ חיסון סביל: __** כאשר הגוף נמצא במצב מסוכן ויש צורך לטפל בגוף באופן מידי, מחדירים לגוף באופן ישיר נוגדנים. הגוף לא מספיק לייצר במצב כזה נוגדנים בשל חוסר הזמן ולכן צריך להחדיר את הנוגדנים ישר לתוך הגוף, ההפך מחיסון פעיל אשר מאפשר לגוף לייצר את הנוגדנים בעצמו. בס"ד

**__ חיסון סביל טבעי: __** __ וולדות- __ כאשר הוולדות נמצאים ברחם אמם, הוא מקבל את הנוגדנים מאמם שחוסנו בעקבות מחלה אשר חלו בהן. הנוגדנים מגיעים לוולדות כאשר הם עדיין בתקופה העוברית. זה מגיע דרך השליה, או בחלב הבוסר, בימים הראשונים של העובר בעולם.וכך גם העובר מחוסן מפני מחלה כזאת כי הגוף שלו יודע להכין את הנוגדנים הדרושים ואם ה- "פולש" ינסה לחדור שנית, מערכת החיסון של העובר תדע איך להתמודד איתו ובכך הוא יחסל אותו.

**__ חיסון סביל מלאכותי: __** כאשר נחש צפע מכיש משהוא, חודר לגוף ארס רעיל מאוד שמסכן את הגוף. במקרה שכזה הגוף לא יכול ליצור לעצמו נוגדנים במהירות והיעילות ולכן כאשר הוא מפונה לבית חולים מכניסים לו לווריד תמיסה המכילה נוגדנים מוכנים נגד הרעל שנכנס. כאשר הנוגדנים מוכנסים לגוף הם נקשרים לארס ומנטרלים אותו ולא מאפשרים לו לגרום נזק לגוף. ההשפעה של החיסון היא מאוד מהירה וזמנית וכך האדם ניצל מסכנת חיים. כל מחלה דורשת חיסונים שונים. ישנם מחלות אשר עבורם צריך להתחסן רק פעם אחת בחיים וישנם מחלות אשר צריך להתחסן מספר פעמים למשל: השפעת אשר מתחסנים פעם בשנה. הסיבה לכך שיש מחלות שצריך להתחסן מהם יותר מפעם אחת היא הסיבה שהגוף "שוכח" מן היצור שחדר לגוף, ולכן כבר אין לו את הנוגדנים הדרושים. כאשר אדם מתחסן שוב הוא "מזכיר" לגוף על הייצור הזר ומכין אותו לכך שאם הגורם הזר יחדור שוב, הגוף יהיה ערוך לכך. המחלות שצריך להתחסן מהם פעם בחיים משום הסיבה שהנוגדנים ערוכים ולא "שוכחים" כל החיים מן הגורם הזר שכבר תקף את הגוף. אם אדם לא התחסן וחלה במחלה מסוימת (לרוב מחלה ויראלית), ישנם סוגי מחלות כמו מחלת האבעבועות השחורות אשר אין האדם חולה בהם שוב כל חייו. ישנם לעומת זאת מחלות אשר אדם חלה בהן ועדיין יכול להידבק בהם לפחות פעם אחת ויותר בחיים.

**__ הכנה לפני החיסון __** לא נדרשת הכנה מיוחדת לפני החיסון. במהלך החיסון יש לחטא לחטא את האיזור שבו הולכים להזריק להמתין לייבוש העור, ורק לאחר מכן אפשר להזריק את החיסון.

**__ חסרונות החיסון: __** החיסון יכול להיות מסוכן מאוד ל: תינוקות, מבוגרים, אנשים עם מחלות מסוימות, אנשים שאינם בריאים ויש להם רקע של מחלות ותרופות. לכן יש לבדוק היטב לפני קבלת החיסון משום שזה יכול לגרום לבעיות וחוסר איזונים בגוף והם בלתי צפויים. כדי שלא ייווצר מצב מסוכן זה יש להתייעץ עם רופא לפני קבלת החיסון. ישנם מקרים אשר ידוע שעדיף שלא לחסן אך רק אם יש מצב מסוכן לגוף ניתן לחסן כמו: במהלך הריון,ילדים בני פחות משנה, קשישים אנשים עם יתר לחץ דם שאובחנה ע"י רופא אנשים עם סוכרת שאובחנה ע"י רופא, אנשים עם רמת כולסטרול גבוהה שאובחנה ע"י רופא, אנשים אשר מעשנים, כאשר יש לאחד מקרובי משפחה בגיל 50 ומעטה מחלת לב בדרגה גבוהה.

**__ מצבי סיכוני לחיסון: __** **__ הריון: __** כאשר אישה בהריון מומלץ לא לחסן. עדיף לא להיכנס להריון במשך 3 חודשים לאחר מתן החיסון משום סיכון בהדבקת העובר ומצב של הפלה. למרות זאת אם אישה נכנסה להריון חודש לאחר קבלת החיסון אין זה ודאי שיהיה הפלה או שהעובר יהיה במצב מסוכן ולכן אין הצדקה רפואית להפסקת ההיריון. **__ תינוקות וילדים: __** מתחת לגיל שנה לא מומלץ לחסן. כאשר אין מצב חירום עדיף ומומלץ לא לחסן ילדים ונוער מתחת לגילך 18. ילד אשר קיבל חיסון והוא מתחת לגיל שנה, נמצא בסיכון גבוהה לפתח תופעות לוואי נדירות הנגרמות מהחיסון לדוגמא: בצקת במוח, פריחה בעור ובכל הגוף. ממחקר שנעשה בנושא נמצא ש-42 מתוך מליון תינוקות מתחת לגיל שנה אשר חוסנו, חלו בבצקת המוח. בצקת המוח עלולה לגרום לנזק מוחי לצמיתות ויכול להוביל למוות. כאשר ילדי צעירים מתחסנים, הם נוטים לגעת באזור החיסון ובכך הם עלולים להעביר את הווירוס למקומות אחרים בגוף כמו: עפעפיים, פנים, פה, ואיזור אזורי המין ובכך לגרום להתפתחות פצע. כדי למנוע זאת צריך לכסות את האזור המחוסן ואם הילד כבר נגע באזור זה, צריך להקפיד על שטיפת ידיים ובכך לא יגרם נזק. **__ אזורים גיאוגרפיים: __** כל אזור גיאוגרפי בעולם שונה מבחינת אוכלוסיית בני אדם, הצמחים, החיידקים וכל הסביבה הביולוגית. אדם שגודל כל חייו באזור מסוים עלול להיות חשוף יותר למחלות באזורים בהם הוא מבקר לראשונה. לכן לפני נסיעות למקומות מרוחקים, במיוחד במקומות שהבריאות בהם לוקה (כמו מדינות עולם השלישית), מומלץ לברר עם הרופא וקופות חולים אילו חיסונים נדרשים לפני נסיעה למדינה או יבשת זו.

**__ איך החיסון תרם לאנושות? __** לפני שגילו את החיסון אנשים אשר חלו בשפעת כלשהיא או כל מחלה ויראלית אחרת יכלו למות מאוד מהר. כיום כאשר יש לנו כבר חיסונים לרוב המחלות, אנשים פחות מתים ממקרים כאלה. למרות זאת עדיין שומעים על אנשים אשר למרות שיש חיסונים, החליטו לא להתחסן, ומתים למרות שהם היו אנשים בריאים. אלו מקרים בודדים אך תודה לאל רוב בני האדם בימנו ניצלים מידי יום מפני מחלות, בגלל שקיבלו חיסון. חיסון הציל בעבר מאות אלפי בני אדם וגם כיום בדורינו הוא ממשיך ומציל חיי אדם כל יום.

**__ סיכום: __** העבודה מאוד תרמה לנו להבנה שהרבה דברים שאנו רואים בימינו פעם לא היו. הבנו כמה אנחנו צריכות להעריך את הדברים הקטנים כמו חיסונים שנראים לנו כמובנים מאילו אך לפני זה לא היה דבר כזה ומיליוני אנשים מתו מזה. לפני שלמדנו על הנושא, ידענו על החיסון באופן כללי. במהלך העבודה היה מאוד מעניין לראות שבעצם מה שידענו זה דבר מאוד קטן ושכל המצאת החיסון הוא דבר הרבה יותר מסובך, מורכב ומעניין. למדנו על המדען שהוא צריך המון נחישות כי בהתחלה יכול להיות שזה נראה לא הגיוני ואפילו לפעמים מייאש אך בסופו של דבר, אם מגיעים להמצאה כמו החיסון- וכל מאמץ היה שווה. המחקרים של מדעניים יכולים לקחת שנים אך אין להוות עבודה של שנים על הצלת עשרות אלפי בני אדם. סמנו לב שרוב הדברים שאנחנו משתמשים לדוגמא: מכוניות, מטוסים, מחשבים, טלפונים וכ'ו, פעם לא היו וכל הדברים האלו הם תוצאה של מחקרים מדעיים. בלי המדענים והחוקרים לא היה לנו את רוב הדברים שיש לנו כיום ורמת החיים שלנו הייתה הרבה יותר נמוכה. העבודה הייתה מאוד מהנה והרגשנו שבאמת העשרנו את עצמנו.

**__ ביבליוגרפיה: __** "אבעבועות שחורות". __ויקיפדיה__. 16.2.11  < [] ** > **

"אדוארד ג'נר". __ויקיפדיה__. 17.2.11 < [] >

"חיסון". __ויקיפדיה__. 16.2.11 < [] >

"חיסון נגד אבעבועות שחורות". __ Infomed ____ – פורטל הרפואה של ישראל __. 16.2.11  [|http://www.infomed.co.il/Vaccine-31] [|>] <

"חיסונים". __גלים – התחלות חדשות__. 17.2.11 < [] >

"חיסונים- כל מה שחשוב לדעת". __היחידה למחולות זיהומיות בילדים__. 15.2.11 < [] >

ליבוביץ, ישעיהו. "חסון". __האנציקלופדיה העברית,__ י"ז, 738-746

קשתן, יעל, אלון ברהם. "חיסון מלאכותי". __הספריה הוירטואלית של מט"ח__. 15.2.11 < [] >

רייספלד,סמדר. "אדוארד ג'נר". __הספריה הוירטואלית של מט"ח__. 18.2.11 < [] >

=__ פרסום כרזה :__=