האנטיביוטיקה+-+הדס+ר



**__ כיצד גילו את האנטיביוטיקה? __**  הרפואה העממית הייתה ידועה מאז ימי קדם שלסוגים שונים של עובש יש תכונות מרפא. לדוגמה, הסינים ידעו כבר לפני 2,500 שנה על תכונותיו המרפאות של עובש מסוים הפוגע בפולי סויה. אבל רק במאה ה-19 החל המחקר לעסוק בתחום זה, לאחר שהניח לואי פסטר את יסודותיו של מדע הבקטריולוגיה (ענף של המיקרוביולוגיה, שעוסק במדע של מיקרואורגניזם-יצורים שניתן לראות רק בעזרת מיקרוסקופ). מדע זה סלל את הדרך, בין השאר, לחקר שיטתי של חומרים אנטיביוטיים.  ב-1928 גילה אלכסנדר פלמינג את החומר האנטיביוטי הראשון, ה"פניצלין", בדרך מקרה: הוא עסק בסידור ובמיון של חומרים מניסויים קודמים, כאשר שם לב לתופעה מוזרה: אחת מצלוחיות שבהן זרע את החיידק סטפילוקוקוס (חיידקים הגורמים פצעים מוגלתיים, כמו מורסה) הזדהמה בתוך פטריות, ולהפתעתו של פלמינג הפטריות השמידו את החיידקים האלו. פלמינג פרסם מאמר ראשון בנושא זה כבר ב-1929, לאחר שזיהה את הפטרייה האחראית לפירוק זה ( Penicillium notatum)ועמד על כך שיש בכוחה להמית חיידקים רבים שגורמים למחלות אדם.

 אבל התגלית החדשה לא זכתה להערכה גדולה, בין השאר משום שפלמינג לא מצא דרך שימושית להפקת החומר הפעיל שממית את החיידקים מתוך הפטרייה. רק מאוחר יותר, בסוף שנות ה-30, מצאו המדענים הווארד פלורי ו ארנסט בוריס צ'יין דרך יעילה לזיקוק החומר הפעיל ,שפגע בחיידקים, מהפטרייה ולייצורו ההמוני – **הפניצילין**. התרופה האנטיביוטית הראשונה, פניצילין G, נכנסה לשימוש במהלך מלחמת העולם השנייה – בזמן זה היו הרבה פצועים שנחשפו לזיהום על-ידי חיידקים, ורבים מהם מתו כתוצאה מכך – ולכן הייתה מאוד שימושית וחשובה. בשנת 1945 זכו שלושת המדענים (פלמינג, פלורי וצ'יין) ב פרס נובל לרפואה. בעקבות זאת עסקו חוקרים רבים בבדיקת תכונותיהם האנטי-חיידקיות (הריגה/החלשת חיידקים) של חומרים נוספים. המונח 'אנטיביוטיקה' נטבע רק לאחר מכן על ידי הביוכימי והמיקרוביולוג היהודי-אמריקאי זלמן אברהם וקסמן, ומשמעותו נגד החיי (אנטי- נגד, ביו-חיים). **__ כיצד פועלת האנטיביוטיקה? __**  האנטיביוטיקה מיועדת לטיפול אך ורק בחיידקים.

חיידק הוא היצור החי הקטן בעולם. הוא יכול להתקיים בכוחות עצמו ואינו צריך מישהו שיאחסן אותו על מנת להתרבות ולגדול. אחד ההבדלים בין בחיידק לבין התא האנושי הוא העובדה שלחיידק יש מעטפת נוספת. לתא של אדם או בעל חי יש מעטפת אחת שמחזיקה את הצורה של התא, מאפשרת חדירות של חומרים מסוימים ומסננת חומרים אחרים שהתא לא נחוץ להם, מגינה על התא ועוד. בנוסף לכל אלו, לחיידק יש גם דופן תא ,בדומה לתאים צמחיים. החיידק חייב את הדופן שלו על מנת לחיות. וכאן מגיעה האנטיביוטיקה לפעולה. __ ישנם כמה אפשרויות לפגיעת האנטיביוטיקה בחיידק: __  1. יש אנטיביוטיקות שפוגעות בדופן התא, ההרס שלהם גורם לדליפת תוכן החיידק אל הסביבה וכמו כן, להרס החיידק. התרופה יכולה לפגוע בחידוש ובבניית הדופן, או שהיא יכולה פשוט להמיס אותה.  ואיך היא עושה זאת?  האנטיביוטיקה נקשרת ,כ מעכב תחרותי (נקשרת לאתר הפעיל ומתחרה עם הסובסטרט ,החומר עליו פועל האנזים בתהליכי פירוק או הרכבה, על הקישור אליו) לשלושה אנזימים (קרבוקסיספ טידאז, אנדופפיטדאז וטכנספפטידאז) המעורבים בהחדרת המרכיב הסוכרי של הפפטידוליקן. מרכיב סוכרי זה,הוא המרכיב העיקרי של דופן החיידק והאנטיביוטיקה מונעת את חדירת סוכר זה ובכך פוגעת בדופן התא והורסת אותה.  2. פגיעה ב שכפול ה-DNA,האפשרות של התא להתרבות, וב מחזור התא : סדרת האירועים המתרחשים במהלך חייו של ה תא מרגע היווצרותו.  ואיך היא עושה זאת?  האנטיביוטיקה נקשרת כ מעכב תחרות י על האנרגיה של ה- gyrase, שה- DNA צריך בשביל להתרבות, על ידי היקשרות לאתר פעיל ATPase(מחלקה של אנזימים שמזרזת את הפירוק של החומר ATPלתוך החומר ADP וכתוצאה מכך נפלטת אנרגיה ) וכך מונעת מה- gyraseלקבל אנרגיה, , ובכך לא מאפשרת לחיידק להתרבות.   מאז התגלית הראשונה נתגלו עוד מגוון רחב של חומרים אנטיביוטיים, ומדי שנה נוספים סוגים שונים. המחקר למציאת סוגי אנטיביוטיקה חדשניים חיוני מאוד, בגלל שזני החיידקים רבים מפתחים __עמידות לסוגי אנטיביוטיקה*(מוסבר בהמשך)__ שונים ומסוגלים לפרק את התרופה הניתנת נגדם ולגבור עליה.

**__ עמידות לאנטיביוטיקה __**

עמידות לאנטיביוטיקה היא יכולת של מיקרואורגניזם לעמוד בפני השפעת אנטיביוטיקה. חיידקים מפתחים עמידות לאנטיביוטיקה באמצעות העיקרון ברירה טבעית: לאחר חשיפה חוזרת לאנטיביוטיקה, שמכחידה חיידקים רגישים וחלשים יותר ומשאירה את האוכלוסיות העמידות בפני האנטיביוטיקה, התפתחו מוטציות שעמידות לאנטיביוטיקה. חוץ מעמידות לאנטיביוטיקה יכולה לעבור בין יצורים שונים גם בתהליך של העברה גנטית אופקית, תהליך ביולוגי שבו אורגניזם מעביר חומר גנטי לתא אחר שאינו צאצא שלו.    **__ השפעת התגלית על אורח החיים __** האנטיביוטיקה השפיעה רבות על הרפואה ופיתוחה. פעם הרבה אנשים היו מתים מכל מחלה פשוטה, וכשמשהו היה חולה זה היה נחשב למצב שאין איך לטפל בו וכל מה שהיה ניתן לעשות זה להתפלל לה' שיעזור לו. ולכן פעם גם היו הרבה תינוקות וילדים לא היו שורדים והיו מתים. כיום המצב הרבה יותר שונה; הרבה אנשים חולים וזה נחשב למצב אידיאלי וברור שלא מהווה שום סכנה!, מדובר בלקחת סירופ/כדורים ולאחר כמה ימים או אפילו באותו יום, המחלה עוברת. וזו גם הסיבה לכך שלדעתי זוהי תגלית מדעית ששנתה את האנושות ופרצה דרך גדולה מאו לכל הרפואה ושינתה את כל אחות החיים. אי אפשר לתאר היום את החיים שלנו ללא האנטיביוטיקה! אנחנו כבר התרגלנו שכשכואב הראש או יש בחילה מיד לוקחים אנטיביוטיקה והכול עובר. אבל פעם זה היה מאוד שונה וזה לא היה כזה פשוט. האנטיביוטיקה מאפשרת לאדם לחיות חיים ארוכים יותר ובריאים יותר ולהפטר ממחלות שפעם, ללא האנטיביוטיקה, היו נחשבות למסוכנות והיה אפשר למות מהם.



**__ אלכסנדר פלמינג __** ** אלכסנדר פלמינג ** נולד ב-6 באוגוסט 1881 בסקוטלנד, ונפטר ב-11 במרץ 1955בלונדון, בגיל 73. פלמינג היה רופא ומדען. במלחמת העולם הראשונה שירת פלמינג כקצין רפואה בשירות הבריטי במשך כארבע שנים. במשך השירות הצבאי נחשף פלמינג למגוון גדול של נפגעים מזיהומים ע"י חיידקים. אחרי המלחמה חזר פלמינג לבית החולים האוניברסיטאי שבו עבד קודם לכן, והמשיך לעסוק במחקר ובהוראה, כשהוא זוכה למשרות ולקידום אקדמאי. במשך כל השנים האלה המשיך פלמינג להתעניין בשאלה - אילו חומרים יכולים להיות לפגוע בחיידק, מבלי להזיק לחולה, ולרפא אותו. וגילה את החומר הפנצלין – החומר האנטיביוטי הראשון.  פלמינג זכה - על הישגו הראשוני בזיהוי פעולת הפניצילין - לאותות הכבוד הגבוהים ביותר של הקהילה המדעית ושל הממלכה המאוחדת: הוא זכה לתואר אצולה בשנת 1944 ובפרס נובל לרפואה 1945, אותו חלק עם הווארד פלורי וארנסט בוריס חיין (צ'יין) - מפתחי התרופה.  




 * <span style="display: block; padding-bottom: 3.6pt; padding-left: 7.2pt; padding-right: 7.2pt; padding-top: 3.6pt;"> סיר אלכסנדר פלמינג מקבל את פרס הנובל מידי מלךשבדיה בשנת 1945 ||

<span style="background: white; direction: rtl; display: block; line-height: 150%; text-align: right; unicode-bidi: embed;">

<span style="background: white; direction: rtl; display: block; line-height: 150%; tab-stops: 347.5pt; text-align: right; unicode-bidi: embed;"> **__ חסרונות השימוש באנטיביוטיקה __** <span style="background: white; direction: rtl; display: block; line-height: 150%; text-align: right; unicode-bidi: embed;"> האנטיביוטיקה יכולה לגרום להרס של אוכלוסיות של חיידקים ידידותיים- שטובים לנו. <span style="background: white; direction: rtl; display: block; line-height: 150%; margin-right: 36pt; mso-list: l2 level1 lfo2; tab-stops: list 34.0pt; text-align: right; text-indent: -19pt; unicode-bidi: embed;"> אוכלוסיות אלו מאכלסת בין השאר גם את מערכת העיכול, ולכן נראה במקרים רבים אצל תינוקות ומבוגרים הפרעות עיכול לא נעימות לאחר שימוש באנטיביוטיקה. ישנם כ- 400 סוגי חיידקים החיים במערכת העיכול בעיקר בחלק התחתון של המעי הדק והמעי הגס. חיידקים אלו מהווים חלק חשוב מתהליכי פירוק וספיגה של רכיבי מזון ומערכת העיקול לא יכולה להתקיים בלעדיהם. <span style="background: white; direction: rtl; display: block; line-height: 150%; margin-right: 36pt; mso-list: l2 level1 lfo2; tab-stops: list 34.0pt; text-align: right; text-indent: -19pt; unicode-bidi: embed;"> מערכת החיסון שלנו מאוכלסת בשמרים בעלי פוטנציאל פתוגני (-גורם מחלות), הרס האוכלוסייה הטבעית של המעיים יגרור אחריו מידית צמיחה מהירה של פטריות, מעברן לאזורים אחרים בגוף ולמחלות. תופעה חמורה שיכולה להיגרם ע"י התפתחות הפטריות היא כניסתם אל דופן המעי, דבר זה גורם לזליגת חלבונים בלתי מעוכלים ממערכת העיכול למחזור הדם. מערכת החיסון מגיבה לחלבון זה כאילו היה פולש ותוקפת אותו. תקיפה זו מחלישה את דופן המעי והופכת אותו לחדיר יותר ופחות בררני. <span style="background: white; direction: rtl; display: block; line-height: 150%; margin-right: 36pt; mso-list: l2 level1 lfo2; tab-stops: list 34.0pt; text-align: right; text-indent: -19pt; unicode-bidi: embed;">  כמו כן, שימוש באנטיביוטיקה מקושר לאלרגיות וחוסר סבילות למזון (-חוסר היכולת לפרק אותו).  <span style="direction: rtl; display: block; line-height: 150%; margin-right: 36pt; mso-list: l2 level1 lfo2; tab-stops: list 34.0pt; text-align: right; text-indent: -19pt; unicode-bidi: embed;">  בנוסף לכך, זה גורם להפחתת יכולת המערכת החיסונית. צמחיית המעיים מונעת התרבות פטריות, ובלעדיה הפטריות התרבו ובזמן שהם מתרבות הן משחררות רעלים אשר מפחיתים את יכולת המערכת החיסונית לפעול נגדן. וזה גורם להגברת הסיכוי לחלות במחלות שונות <span style="direction: rtl; display: block; line-height: 150%; margin-right: 36pt; mso-list: l2 level1 lfo2; tab-stops: list 34.0pt; text-align: right; text-indent: -19pt; unicode-bidi: embed;"> עידוד זנים העמידים לאנטיביוטיקה. מה שיכול לגרום למקרים שבהם השימוש באנטיביוטיקה יהיה לא יעיל.

<span style="display: block; height: 27pt; left: 0px; margin-left: -315pt; margin-top: 55.75pt; position: absolute; text-align: left; width: 163.3pt; z-index: 18;">

**__ סיכום: __** העבודה תרמה לי מאוד ונהנית לעשות אותה. למדתי על האנטיביוטיקה ועל איך היא פועלת ועל הגילוי שלה שזה דבר שמאוד עניין אותי ומאוד חשוב שכולנו נדע כי זה דברים בסיסים שנפגשים איתם הרבה מאוד בחיים, ובנוסף למדתי מושגים חדשים. לדעתי האנטיביוטיקה היא באמת תגלית מדעית חשובה שקידמה מ אוד את המדע והרפואה. זה מראה לי כמה שחשוב שיהיו אנשים שיחקרו ויתעניינו ויגלו דברים חדשים כי יש דברים שמשפרים לנו מאוד את איכות החיים, כמו האנטיביוטיקה שבזכותה אנו מסוגלים להתרפא בקלות ממחלות, ובזכות אדם אחד שהתעניין ורצה לגלות מה התשובה לשאלה שהטרידה אותו נוצר ה האנטיביוטיקה.

** __** ביביליוגרפיה: ** __ ** "אלכסנדר פלמינג", מתוך: __ויקיפדיה__ , 11/01/2011, 22/02/2011, ** http://he.wikipedia.org/wiki/> **** אלכסנדר ** ** פלמינג> **

אלשיך, נדב."הכל על אנטיביוטיקה", מתוך: __מעט צרי,__ 14/02/2011, http://www.holisticcenter.co.il/archives/134>>

"אנטיביוטיקה", מתוך:"__הבריטניקה החדשה לנוער"__ , כרך 2 , מפעלי דפוס כתר, ירושלים: כתר הוצאה לאור בע"מ.

"אנטיביוטיקה", מתוך: __ויקיפדיה__, 18/01/2011, 14/02/2011, ** <http://he.wikipedia.org/wiki/ ** ** אנטיביוטיקה ** >

** "אנטיביוטיקה ** ", מתוך: "__יבנה האנציקלופדיה לנוער"__, **כרך 2 ,** תל-אביב: יבנה.

"אנטיביוטיקה" ,מתוך: __ Ynet ____, __ 10/02/2011 , []>

עזרא, יעקב. "חסרונות השימוש באנטיביוטיקה", מתוך: __ MAKER ____, __ 03/12/2010 , 24/02/2011, <http://www.maker.co.il/3_22685/%D7%9E%D7%90%D7%9E%D7%A8/%D7%97%D7%A1%D7%A8%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%A9%D7%99%D7%9E%D7%95%D7%A9-%D7%91%D7%90%D7%A0%D7%98%D7%99%D7%91%D7%99%D7%95%D7%98%D7%99%D7%A7%D7%94.html>

"עמידות לאנטיביוטיקה", מתוך __ויקיפדיה,__ 28/12/2010, 15/02/2011, ** http://he.wikipedia.org/wiki/> **** עמידות ** ** לאנטיביוטיקה> **