רונית+ר.-+יעל+ע.+-+מכשיר+שמיעה

שמיעה היא אחת מ5 החושים בגוף האדם. השמיעה היא אמצעי חיוני לתפקוד יומיומי נורמלי. כאשר השמיעה נפגמת יש ירידה באיכות החיים והקושי בתפקוד יומיומי גדל. סיטואציות המקשות על אדם בעל לקות שמיעה בתחום התקשורת הם: צפייה בטלוויזיה (ללא כתוביות) הקשבה לרדיו, שיחה בטלפון, וכדומה.. לקות שמיעה היא [|לקות] המתבטאת באובדן חלקי או מלא של יכולת ה [|שמיעה]. חירשות תיתכן מלידה, או בשלבים מאוחרים יותר בחיי האדם, לדוגמה, כתוצאה מ [|מחלה] או מ [|תאונה]. ללקות שמיעה דרגות רבות, מליקוי שמיעה מזערי, כלומר ירידה של 25-16 [|דציבל] מסף השמיעה, קל (ירידה של 40-26 דציבל), בינוני (ירידה של 55-41 דציבל), בינוני חמור (ירידה של 70-56 דציבל), חמור (ירידה של 90-71 דציבל) ועמוק - ירידה של מעל 90 דציבל מסף השמיעה. לרוב מתייחסים במושג חירש לאנשים הסובלים מליקוי חמור או עמוק. עם הגיל חלה ירידת שמיעה, ומעל גיל 60 ליקוי שמיעה קיים אצל שליש מהאנשים ואף יותר. ** מנגנון השמיעה: ** ה [|אוזן] מתחלקת לשלושה חלקים: חיצונית, תיכונה, ופנימית. האוזן החיצונית קולטת גלי לחץ אקוסטי המתורגמים לתנודות מכאניות באוזן התיכונה, ומשם עוברים לאוזן הפנימית - מעין מיכל המכונה "השבלול" ומלא בנוזל. הנוזל נע בהתאם לתנודות וגורם לתזוזת [|ממברנה] (קרום העוטף מבנה ביולוגי, למשל קרום התא). תנודות אלה מעבירות מידע לגבי תדירות האות, עוצמת האות ומשך האות. לממברנות צמודים תאי השערה, וכשמועבר הגל בנוזל, משתנה המטען החשמלי של התאים ומועבר גירוי עצבי. גירוי זה גורם לשינוי במערכת העצבים המרכזית, ולהעברת מידע אקוסטי ל [|מוח].
 * __ א.רק ע עיוני ומדעי: __**

** מיקום הפגיעה במנגנון השמיעה: ** פגיעה באחד מחלקי מערכת השמע תגרום לליקוי שמיעה.

אם הפגיעה היא ב [|אוזן] החיצונית או התיכונה - ייווצר

ליקוי שמיעה __הולכתי__:

כלומר- עצב השמיעה יישאר תקין, אך __מערכת ההגברה__ של האוזן החיצונית והתיכונה לא תתפקד כראוי, ומכאן ליקוי השמיעה כגון, הצטברות שעווה, בעיות במבנה עצמימי השמע ובעיות בקרום התוף. דלקות אוזניים חוזרות, היוצרות נוזלים באוזן התיכונה, עלולות אף הן לגרוםללקות-שמיעה הולכתית. כאשר מצטברים נוזלים באוזן התיכונה, יש הפרעה לתנועה של קרוםהתוף ועצמימי השמע, והצליל אינו מועבר בעוצמה מספקת לאוזן הפנימית. בדרך כלל ניתןלטפל בליקוי-השמיעה ההולכתי באמצעים תרופתיים או כירורגיים.

אם הפגיעה היא באוזן הפנימית ייווצר

ליקוי שמיעה __תחושתי-עצבי__ (סנסורי נוירלי). לקות-שמיעה תחושתית-עצבית היא בדרך-כלל בלתי הפיכה. גם כאשר לקות-השמיעה היא עמוקהומסוג תחושתי-עצבי, נשארים שרידי שמיעה, ושרידים אלה הם הבסיס לשיקום שמיעתי. לכןמומלץ השימוש __במכשיר שמיעה__. פגיעה גם במנגנון ההולכתי וגם באוזן הפנימית תיקרא ליקוי מעורב. לקות-שמיעה מעורבת כוללת הן לקות-שמיעה הולכתית (נזקים באוזן התיכונה) והןלקות-שמיעה תחושתית-עצבית (נזקים באוזן הפנימית(.למשל, ילד שיש לו לקות-שמיעהתחושתית-עצבית והוא סובל גם מדלקת באוזן התיכונה, לקות-השמיעה שלו היא מעורבת. הליקוי-ההולכתי שנוסף לליקוי התחושתי-העצבי מחריף את בעיית השמיעה שהילד סובל ממנה. בדרך כלל אפשר לטפל במרכיב ההולכתי של לקות-השמיעה, ובכך לשפר במידת מה את מצבהשמיעה של הילד. אם תאי השערה נפגעים, אין אפשרות למערכת השמיעה להפוך גלי לחץ אקוסטי (צליל) לדחף עצבי, וכך נגרם פגם בשמיעה. למעשה, הצליל לעולם אינו מגיע מהאוזן החיצונית למוח בשל "חוליה חסרה" - תא השערה הפגום. תאי שערה פגומים יכולים, לאחר מכן, להוביל להידרדרות עצבי השמיעה הסמוכים להם, וכאשר מספר גדול של תאי שערה או עצבי שמיעה על פני השבלול נפגעים, מאובחן האדם כסובל מחירשות. בליקוי הולכתי [|מכשיר שמיעה] יכול להביא לתיקון מלא או כמעט מלא של הקלט. לעומת זאת, בליקוי שמיעה סנסורי-נוירלי מכשיר שמיעה ייתן, על פי רוב, פיצוי חלקי לאובדן השמיעה. האדם בעל הלקות ימשיך שלא לשמוע חלק מהצלילים (למשל, צליל האות ש'), והגברת הצלילים האחרים תעזור לו בהשלמת הצלילים החסרים על פי הקשרם. ההתערבות הניתוחית הקיימת ויחס מחיר-תועלת (מחיר ב [|כסף], במאמץ, בסיכון [|בריאות] , בוויתור על נוחיות, וכיוצא באלה) - שונה בין לקויות השמיעה השונות. התערבות כזו תהיה פשוטה ביותר במקרים של פגיעה באוזן החיצונית.

**__ ב.איך המכשיר שמיעה פועל: __** ** מכשיר השמיעה האנלוגי **

מכשיר השמיעה האנלוגי פועל באמצעות מיקרופון שקולט את הצלילים בסביבה ומעביר אותם אל המגבר שתפקידו להגביר את הצלילים. לאחר שהאותות מוגברים הם מועברים אל הרמקול שיושב באוזן ומפיק צליל אשר מוגבר באופן אחיד. מכשירים אלו הינם פתרון בסיסי בלבד, משום שהצליל אינו עובר עיבוד ואין הפרדה בין רעשי רקע לצלילים הרלוונטיים לשומע. בשל כך כמעט ולא נעשה כיום שימוש בהם והם הוחלפו כמעט לחלוטין במכשירי השמיעה הדיגיטאליים.

**מכשירי השמיעה הדיגיטאליים**

כמו בשאר תחומי האלקטרוניקה, המהפכה הדיגיטאלית לא דילגה על עולם מכשירי השמיעה. מכשירי השמיעה כיום מכילים בתוכם רכיבים דיגיטאליים מתקדמים שמטרתם לספק למשתמש את השמיעה הברורה והאיכותית ביותר. המכשירים הדיגיטאליים עדיין מכילים מיקרופון ורמקול, אך ההבדל הגדול הוא בתהליך שעובר הצליל בדרך. לאחר קליטת הצלילים במיקרופון הם מומרים לאותות דיגיטאליים המופרדים לערוצים שונים. ההפרדה לערוצים מתבצעת לפי תדר הצליל וכך ניתן לנטרל רעשים מפריעים כגון רעשי רקע. כמו כן, המגבר מגביר את ערוצי הצליל השונים ברמות ווליום שונות בהתאם לליקוי השמיעה. מכשירי השמיעה כיום מכילים מגוון תוכניות המיועדות לסביבות שמיעה שונות, ויש גם מכשירים שמתאימים את הגדרות השמיעה באופן אוטומטי בהתאם לסביבה בה נמצא האדם. ניתן לראות כי מכשירי השמיעה הדיגיטאליים מהווים קפיצת מדרגה של ממש לעומת המכשירים האנלוגיים. כניסתם לשוק הביאה לשיפור ניכר באורח חייהם של לקויי השמיעה. ** צורות המכשירים: ** שתלי שמיעה הינם עזרי הגברה מושתלים אשר פוצחו במטרה להתמודד עם ירידות בשמיעה שלא ניתן לפתור אותן באמצעות מכשירי שמיעה סטנדרטים.
 * 1) מכשיר מאחורי האוזן BTE, מכשיר זה תלוי מאחורי האפרכסת.
 * 2) מכשיר זעיר Mini BTE המוסתר מאחורי האפרכסת והצליל מועבר לתעלת האוזן באמצעות צינורית דקיקה ונסתרת.
 * 3) מכשיר באפרכסת ITE, מכשיר זה ממלא את כל שקע האפרכסת והוא קטן יותר מה-BTE.
 * 4) מכשיר בתוך חלק מאפרכסת האוזן שבולט מעט לעין ITC.
 * 5) מכשיר זעיר בתעלת האוזן אשר מוסווה למדי בשל גודלו הקטן CIC.

__ שתל השבלול __ הוא מערכת הגברה בטכנולוגיה רפואית מתקדמת ביותר. שתל שבלול עוקף את החלק הפגוע באוזן הפנימית (תאי החישה שבשבלול) ושולח את המידע השמיעתי ישירות אל עצב השמיעה.

** שתל השבלול מורכב מ2 חלקים: ** __ חלק פנימי __ : החלק הפנימי מורכב מ**סליל אלקטרודות** המוחדר לשבלול שבאוזן הפנימית בניתוח הרדמה מלאה. לסליל מחובר מתאם המוחדר גם הוא פנימה תחת עור הגולגולת. __ חלק חיצוני __ : החלק החיצוני מורכב מ**מעבד דיבור**(הכולל גם מיקרופון ומשדר.) הנישא על הגוף או על האוזן. למעבד הדיבור מחוברת בכבל דק ומיוחד **טבעת שידור** המונחת במקום מסיום על הגולגולת מול המתאם. תפקידה של טבעת השידור לקשר בין 2 חלקי השתל החיצוני והפנימי.

**__ ג. היסטוריית המכשיר ועל הממציא: __** לקויות שמיעה היו קימות לאורך ההסטוריה, היו אשר בחרו לחיות עם בעייתם, והיו כאלואשר חיפשו מענה ופתרון לבעיה זו. בימים הקדומים נהגו להשתמש בקרני חיות אוקונכיות למיניהן, אך רק החל מהמאה ה-16 תועדו הנסיונות הראשונים לשפר שמיעה דרך מכשירים. הראשונים היו כלי ברזל בצורת שפורפרת מתרחבת. תחילת השימוש במכשירי השמיעה החל לקראת סוף המאה ה- 19. המכשיר היה מעין צינור ארוך שהיה צריך להחזיק על מנת לשמוע. מעט לאחר מכן, בשנת 1899, הוגש פטנט על מכשיר השמיעה החשמלי הראשון שהיה כה גדול שתפס שולחן שלם! במאה ה-19, ** אלכסנדר גרהם בל **, גילה את הטלפון דרך נסיון לבנות מכשיר שמיעהאלקטרוני לאשתו החירשת, אולם מכשיר שמיעה לא הומצא עקב הנסיונות הנ"ל, אלא הטלפון.  הסוג הראשון של מכשיר שמיעה הומצא על ידי ** [|הארווי פלטשר] ** תוך כדי עבודה ב [|מעבדתו של אלכסנדר גרהם בל] . מכשיר שמיעה זה היה בגודל של חפיסת קלפים בעלת בטריות הנמצאת בכיס האדם המשתמש בה. המכשיר כלומר הרמקול חובר בעזרת חוט למרכז האוזן ובכך בעצם הוגברה איכות השמיעה ועוצמתה. אך בשל בעיותיו הרבות והתפתחות הטכנולגיה הומצאו מכשירי שמיעה המתגברים על בעיות אלו ונותנים מענה טוב יותר למשתמש בו. בשנות ה- 20 כבר החלו להיכנס לשוק מכשירי שמיעה עם שפופרות ואקום אשר שיפרו משמעותית את רמת השמיעה אך נותרו מגושמים בשל הסוללות העצומות שלהם. . בתחילת המאה ה-20 היו כמה סוגי [|מכשירי שמיעה] החל ממסורבלים, גדולים וקשיםלנשיאה ומעט מכשירים אשר היו נוחים ולבישים, אך היו יקרים להחריד ובעלי סוללה בעלתאורך חיים קצר. מכשירי שמיעה לבישים ותקציביים נכנסו לשוק בתחילת שנות ה-50, אשרהיו מבוססים על ** טרנזיסטורים **. מכשירי השמיעה האנלוגיים - “האבות הקדמונים” של מכשירי השמיעה הדיגיטליים שאנו מכירים, הגיעו לשוק רק בשנות ה- 50. עשור לאחר מכן החלה ההפצה של מכשיריהשמיעה הקרובים ביותר למכשירים הנפוצים כיום, אשר שילבו מיקרופון, מגבר, סוללהויחידת שמע – הכל במכשיר נוח אחד, אשר מולבש מעל האוזן, מכשיר זה נקרא מכשיר שמיעה ** אנלוגי **.

בעשור הבא, שנות ה-70, הומצאו המכשירים שמוקמו בתוך תעלתהאוזן, עקב התפתחות בטכנולוגית הסוללות ומזעורן לגודל מיניאטורי כמעט. בתחילת שנותה-80 נכנסו לשוק מכשירי שמיעה המשלבים לראשונה מעבד אותות דיגיטלי. באפריל 1996שווקו לראשונה מכשירי שמיעה ** דיגיטלים ** לחלוטין, אשר נמצאים בשימושכיום. התפתחות הטכנולוגיה לא פוסחת על המאמצים לשכלל גם את מכשירי השמיעה, והפיתוחמתמקד בשדרוג יכולות מעבד האותות והפרדת ערוצי השמע. בשנים האחרונות החלו להשתיל עזרים העוקפים את לקויות השמיעה (כנ"ל על שתל השבלול) ובנוסף, מדינת ישראל משתדלת לעזור לסובלים משמיעה לקויה ע"י חוקים ועזרים רבים, כגון שימוש בשפת הסימנים לחדשות.

**__ ד. השפעת __****__ התגלית על חיינו והיותה פריצת דרך: __** לפני המצאת מכשיר השמיעה אנשים בעלי נכות בשמיעתם חוו קשיים רבים בתפקודם היומיומי והיו צריכים להתגבר על בעיות רבות של חוסר תקשורת עם הסובבים אותם. אנשים רבים ניסו למצוא מענה הולם לבעיה, אך נתקלו במספר בעיות מכיון שהשמיעה היא מנגנון מורכב ורגיש וכל טעות קטנה יכולה לגרום להחמרת הנכות, אך לבסוף הומצא מכשיר השמיעה הראשון ע"י הארווי פלשטר. למרות שהארווי חשב שהוא אכן ענה לכל בעיית לקות השמיעה הוא טעה. מכשיר השמיעה שהמציא אינו ענה על כל הצרכים אך היווה פלטפורמה לפיתוח מכשירי שמיעה ולפריצת דרך בנושא.  כיום, אנשים המשתמשים בעזרי ובמכשירי שמיעה מסוגלים לתפקד פחות או יותר כאדם רגיל וללא מוגבלויות.

**__ ה. לדעתנו: __** בהשוואה לאחור, איכות חייו של אדם לקויי שמיעה הרבה יותר טובה והוא יכול להתנהג כמעט כאדם חסר מוגבלות. זוהי השפעה מאוד חשובה של התגלית על חיי המשתמש בה. היא בעצם מחליפה אי-שמיעה בשמיעה. זהו שינוי בל יתואר. אדם __שלא__ חווה שמיעה לאחר שידע איך זה להיות בדרגות חירשות שונות, לא יכול לדעת להעריך את התגלית בצורה שהיא ראויה לה, אך גם אנו יכולים לנסות להעריכה, למרות שאנו מקוות שלא נגיע למצב כזה ח"ו.

**__ ו.יתרונות וחסרונות: __** __ יתרונות __ :קל לשימוש לאנשים מבוגרים למרות הטכנולוגיה המתקדמת. מובנה בצורות בגדלים ובדגמים שונים שיכולים להתאים במדויק לצורכי המשתמש. מובנה בצורה שלא תפריע לפעולות יום יומיות. פותר חלק נרחב מהבעיה. מכשיר השמיעה עדיף על ניתוחים באזור זה וצורך עדינות בגלל רגישות האזור. __ חסרונות __ :יש מקרים בהם אף מכשיר לא מתאים במדויק לבעיה ספציפית. כל כמה זמן נדרש המשתמש במכשיר שמיעה דיגיטאלי להחליף/להטעין את מכשיר השמיעה. לא מעבד את הקול באופן מושלם כמו שהאוזן מסוגלת.

**__ ח.לסיכום: __** למדנו והרחבנו את ידיעותינו לגבי מכשיר השמיעה. הבנו את תהליך השמיעה באוזן, ולמדנו שיש

סוגים רבים של לקות שמיעה ואת ההבדלים בניהם. הבנו שלכל בעיה יכולים להיות פתרונות רבים ושכל חוש בגופנו הינו בעל חשיבות רבה ובלעדיו קשה מאוד לתפקד בחיי היום יום. למדנו על אלכסנדר בל למרות שלא זכה להמציא את מכשיר השמיעה הצליח לקדם את רעיון המכשיר ולתת להארווי את שריקת הפתיחה להמצאת מכשיר זה. לגבי חשיבות המחקר הבנו שגם אם הניסוי אינו פועל כשורה כדאי לנסות שוב ושוב ולא להתייאש כי יש מקרים שבהם כנגד כל הסיכויים ניסוי קטן שכזה הינו פורץ דרך.

**__ ביבל יוגרפיה __****__ : __**

__ אופטיקנה __ ,6 לפבואר 2010, כ"ז ניסן תשע"ב, 

וורמברנד,מ.__שער למדע__.רמת גן: מסדה,1973.

"מכשיר שמיעה." ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית. 24 ינו' 2012, 05:36 UTC. 19 אפר' 2012, 13:51 < [] >.

__ תדרים, __ כ"ז ניסן תשע"ב > [] <