אנטיביוטיקה+-+רוני+ג+-+ניצן+ג

toc

__רקע__
מנגנוני ההגנה של הגוף פועלים לרוב בכוחות עצמם אך לפעמים הם צריכים תגבור ע"י תרופה. התרופה היא חומר כלשהו שפעולתו משפיעה על תהליכים המתרחשים בגוף. יש צורך בתרופות בעיקר במחלות זיהומיות אך גם במחלות שאינן זיהומיות (כמו מחלת לב). אפשר להשתמש בתרופות רק כאשר מבינים את התהליכים המתרחשים בגוף הבריא ואת השינויים שמתרחשים בגוף בזמן מחלה.   בשנת 1929 נעשתה פריצת הדרך לשימוש בתרופות לא טבעיות ע"י חוקר אנגלי - "אלכסנדר פלמינג" שגילה את התרופה האנטיביוטית הראשונה - "הפניצילין". (יש לציין שהסינים הכירו את סגולות הפניצלין הרבה שנים לפניו). הוא גילה את התרופה כתוצאה מטעות ובגלל כושר ערנותו, שם לב לפרטים שהשתנו בתרבית. הוא גידל בתרבית חיידקים (מסוג סטפילוקוקוס) והתרבית הזדהמה על ידי פטריית עובש נפוצה בטבע (מסוג פניציליום). הוא שם לב שלא צמחו חיידקים באזורים שהזדהמו. הוא שיער שהפטרייה הפרישה חומר שעיכב את התפתחות החיידקים. הוא הצליח להפיק את החומר וקרא לו פניצלין על שם הפטרייה. פלמינג טיפל בעזרת החומר בחולים שנפגעו על ידי חיידקים. בשנת 1943 בזמן מלחמת העולם השנייה הפקתו של הפניצלין הפכה להיות מסחרית והצילה אנשים רבים שנפגעו מזיהומי חיידקים בזמן המלחמה. לאחר גילוי הפניצלין נמצאו עוד חומרים אנטיביוטיים שמקורם הוא מפטריות וחיידקים. החומרים האנטיביוטיים בולמים את התפתחות החיידקים ולכן שמם הוא: ** אנטיביוטיקה- אנטי= נוגד ביו= חיים. **  האנטיביוטיקה היא קבוצה של תרכובות אורגניות הקוטלת ומעכבת צמיחה של גופים חיים החודרים לגופינו, יוצרים בו מחלות זיהומיות ומזיקים לו. האנטיביוטיקה פועלת כנגד גורם הזיהום ומשאירה את שאר עבודת ההחלמה של הגוף למערכת החיסון שלנו. יש בטבע הרבה סוגים שונים של חיידקים ולכל סוג יש את החומר האנטיביוטי הגורם לקטילתו. יכול להיות שסוג אחד של חומר אנטיביוטי ישפיע על כמה סוגים של חיידקים ויהיה חסר כל השפעה על סוג חיידקים אחר, בגלל שלכל חיידק יש את סוג התכונות הביוכימיות שלו. חומר אנטיביוטי אחד יכול לקטול מספר סוגי חיידקים שתכונותיהם דומות, סוג החומר האנטיביוטי הזה נקרא: אנטיביוטיקה רחבת טווח. כאשר אנו לוקחים אנטיביוטיקה רחבת טווח אנו פוגעים בחיידק שתקף אותנו ועוזרים לחיידקים האחרים (שלא פגעו בנו) לפתח עמידות נגד האנטיביוטיקה. האנטיביוטיקה אינה עוזרת כלל נגד וירוסים ולפעמים שימוש ללא צורך יכול לגרום לסיבוכים. בנוסף פוגעת האנטיביוטיקה בסביבה המיקרוביאלית התקינה שלהגוף (לדוגמא במעי, ועל פני העור) על ידי קטילת קבוצות של אורגניזמים לאמזיקים, ובכך עלולה לגרום לזיהומים בגלל צמיחת יתר של אורגניזמים עמידים.

=**__ סוגי אנטיביוטיקה __**= המיון העיקרי של האנטיביוטיקות הוא לפי השפעתן על החיידק:

· תרופות בקטריוסטטיות גורמות להפסקת פעילותו המטבולית של החיידק (ומכאן - להפסקת גדילתו והתרבותו) אך לא למותו. · תרופות בקטריוצידיות גורמות למות החיידק. · תרופות בקטריוליטיות גורמות למות החיידק ולהרס מוחלט של תא החיידק.

=** __אופן פעולת האנטיביוטיקה__ **= האנטיביוטיקות נחלקות לקבוצות לפי האופן בו הן מזיקות לחיידקים:

· פגיעה בדופן או בממברנת התא. תרופות אלו הן בקטריוליטיות בדרך-כלל, שכן הרס הממברנה מביא לדליפת תוכן החיידק אל הסביבה ולהרס התא. התרופה יכולה לפגוע בחידוש ובבניית הממברנה, או שהיא יכולה פשוט להמיס את הממברנה הקיימת. · פגיעה בשכפול ה-DNA ובמחזור התא. אפקט בקטריוסטטי. · פגיעה בשעתוק ובתרגום ה-DNA, ומכאן - בייצור החלבונים בתא.

=**__הטיפול האנטיביוטי __**= לצורך בחירת הטיפול האנטיביוטי המתאים, יש לבצע שתי בדיקות:
 * תרבית-** דגימה אשר נלקחת מהאזור המזוהם בגוף החולה, נשלחת למעבדה כדי שיזהו מהו הזיהום החיידקי. ניתן לקחת דגימה מרוב מרכיבי הגוף.
 * בדיקת רגישות**- מבצעים בדיקה זו כדי לבדוק אם יש לחיידק רגישות לאנטיביוטיקה.יש לשמור על מספר כללים בלקיחת אנטיביוטיקה:

· נתינת התרופה המתאימה על ידי רופא בלבד. · מינון ומשך לקיחה על פי הוראות רופא בלבד. · יש להתייחס להוראות מיוחדות, לדוגמה: לפני או אחרי האוכל. · יש להמשיך בטיפול עד לגמר המנה האחרונה. · אין להעביר אנטיביוטיקה מאדם לאדם. · אין לקחת אנטיביוטיקה עם אלכוהול.

=__יתרונות וחסרונות__ = התרופות האנטיביוטיות פועלות נגד החיידק שגורם למחלה, הורגות אותו וכך מרפאות את הגוף. סוגי התרופות שקיימות הם: · **תרופות למחלות חסר **- מחלות הנגרמות כתוצאה ממסור בחומרים. · **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">תרופות המווסתות תהליכים **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;"> – שיבוש תהליכים בגוף באמצעות תרופות המחזירות לרמה הנורמלית את קצב התהליכים. ** · ****<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">תרופות המשככות כאבים ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">התרופות מצילות חיים של הרבה אנשים. למשל במלחמת העולם השנייה אנשים נדבקו בזיהומים רבים והאנטיביוטיקה הצילה את חייהם של רבים.

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">חסרונות: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">כיום השימוש בתרופות נפוץ מאוד, גם ללא פיקוח רפואי וזה יכול לגרום לנזקים שונים: **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">1. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">לקיחת תרופה במינון נמוך מדי או למשך זמן קצר מדי, גורם לחיסול חלק מהחיידקים ולא כולם והחיידקים שיתפתחו מהחיידקים שנשארו יהיו עמידים לאותה תרופה. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">2. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">נתינת תרופות אנטיביוטיות לחיות משק, במינון נמוך ולאורך תקופה ארוכה יכול לגרום להצטברות התרופות ברקמות בעלי החיים ובני האדם אשר יאכלו את התוצרים (גבינה, חלב, בשר, וכ"ו...) יכולים לגרום לו לנזק.  **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">3. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">תרופות אנטיביוטיות יכולות לגרום להפרת שיווי המשקל של אוכלוסיית המיקרואורגניזמים בגוף. (מיקרואורגניזמים = מינים שונים של חיידקים ופטריות שנמצאים בגוף שחלק מהם מביא תועלת וחלק לא, אבל גם לא מזיק. בין הקבוצות קיים שיווי משקל המונע התרבות של אחד המינים שיכול לגרום לנזק בגוף) האנטיביוטיקה יכולה לפגוע במינים הרגישים והמיקרואורגניזמים הנותרים עלולים להתרבות ולפגוע בגוף.   **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">4. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">תרופות במינון גבוה או בשימוש יתר יכול לגרום להרעלה בגוף שכתוצאה מכך יכולים לחול שיבושים בפעילותו של הגוף. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">5. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;"> לתרופת רבות יש תופעות לוואי אך היא משתנה מחולה לחולה מבחינת העוצמה של

=__קבוצות אנטיביוטיקה__= <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">החיידקים נחלקים לשתי קבוצות בעלות מבנה דופן שונה : <span style="direction: rtl; display: block; line-height: 150%; margin-right: 36pt; text-align: right; text-indent: -18pt; unicode-bidi: embed;"> 1. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">גראם חיובי – חיידקים בעלי אחוז גבוה של מוראין(סוכר) גבוה בדופן. <span style="direction: rtl; display: block; line-height: 150%; margin-right: 36pt; text-align: right; text-indent: -18pt; unicode-bidi: embed;"> 2. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">גראם שלילי- חיידקים בעלי אחוז נמוך של מוראין בדופן. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 15px; line-height: 22px;">מכאן, שפניצילינים יעילים יותר על חיידקים גראם חיובים, כיוון שלהם יש יותר סוכר בדופן.

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">הפניצלין: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">התרופות בקבוצת הפניצילינים מכילות טבעת בטא לקטאם ונקשרות לחלבונים המכונים penicillinbinding proteins – .PBPחלבונים אלו הנמצאים בקרום הפנימי של תא החיידק, מייצרים את דופן התא. הפניצלין גורם להיחלשות דופן תא החיידק בשתי דרכים: <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">**1.** מעכב את ייצור דופן תא החיידק אשר מורכב משכבת פפטידוגליקן העוטפת את הקרום הפנימי של התא. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">**2.** לאחר מכן מצטרפים אנזימי החיידק הקרויים autolysins שמזרזים את פירוק הדופן הקיים של התא. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">כתוצאה מכך נכנסים מים לתוך תא החיידק והחיידק מת. מכאן שתרופות אלו הינן "בקטריוצידיות"- הורגות את החיידק ולא רק מונעות ממנו להתחלק.

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">הצפלוספורין: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">תרופות אנטיביוטיות מקבוצת הCephalosporins, מכילות טבעת בטא לקטאם ועמידות יותר מאשר קבוצות הפניצילין כנגד האנזים בטא לקטמאז- הן מסוגלות להשמיד זני חיידקים רבים יותר. בד"כ מחלקים את התרופות האלו לפי דורות- הדורות שונים זה מזה ביציבותם בפני בטא לקטמאז, ובסוג החיידקים עליהם הן פועלות. ככל שמתקדמים בדורות, כך היעילות כנגד חיידקים גראם חיוביים מוחלפת ביעילות כנגד חיידקים גראם שליליים. כיום נמצא בפיתוח דור חמישי אשר צפוי להיות עמיד גם כנגד חיידקים גראם שליליים וגם כנגד חיידקים גראם חיוביים.

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">הקרבפנם ****<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">תרופות אלו מכילות גם הם טבעת בטא לקטאם. לתרופות אלו יש פעילות טובה כמעט כנגד כל סוגי החיידקים, ואפילו לאלו המפתחים עמידות בפני תרופות אנטיביוטיות אחרות. בגלל השימוש הרב בקבוצה זו, חיידקים מפתחים עמידות גם נגדה.קבוצת תרופות אלו ניתנות דרך הווריד בלבד, ומאחר והן רחבות טווח הן משמשות לטיפול בפרפורציה (ניקוב) במערכת העיכול, אשר גורמת לזיהום על ידי מספר חיידקים.

<span style="direction: rtl; display: block; line-height: 150%; margin: auto 0cm; text-align: right; unicode-bidi: embed;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; font-weight: normal; line-height: 150%;">קבוצה זו גם כן מכילה טבעת בטא לקטאם. הן פחות בשימוש, אבל אפשר לתת אותם לחולים המפתחים תגובה אנפילקטית לפניצילין. התרופה aztreonam פעילה נגד חיידקים גרם שליליים והיא עמידה כנגד רוב החיידקים המייצרים את האנזים בטא לקטמז. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">גליקופפטידים (ונקומיצין) ** **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">התרופה ונקומיצין (Vancomycin) לא מכילה טבעת בטא לקטם. מנגנון הפעולה של אנטיביוטיקה זו הוא עיכוב הסינתזה של דופן החיידק בתהליך הקרוי glycopeptidepolymerization. תרופות מקבוצה זו משמידות חיידקים גראם חיוביים, אפילו זנים העמידים כנגד פניצילין.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">Monobactam <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;">: **

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">הקינולונים ****<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">quinolones ** **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">התרופות האנטיביוטיות מקבוצת הקינולונים פוגעות בשכפול ה-DNA של החיידק וגורמות למוות מהיר שלו. התרופות מעכבות אנזימים חיידקיים המכונים טופואיזומרז-4 או DNA-gyrase. אנזימים הם חלק מתהליך ייצור חומצות גרעין חיידקיות. תרופות אלו מאופיינות בספיגה טובה מאוד דרך הפה ומסוננות בשלפוחית השתן, ועל כן הן משמשות בין היתר כתרופות לטיפול בדלקות הנגרמות בדרכי השתן. הקינולונים נכנסים לתאים בקלות יחסית דרך חורים הנקראים פורינים ולכן הם יודעים לטפל בפתוגנים תוך תאיים כמו: לגיונלה פנאומופילה ומיקופלסמה פנאומוניה. עבור חיידקים גראם שליליים, המטרה הינה פגיעה ב- DNA Gyrase, ואילו עבור חיידקים גראם חיוביים המטרה הינה פגיעה בטופואיזומרז 4.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt;">**הטטריציקלינים** <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 11pt;">: <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">התרופות מקבוצת הטטרציקלינים, מונעות את ייצור החלבון בתא החיידק. אלו הן תרופות אשר מעכבות ומונעות את ריבוי החיידקים, והן בעלות פעילות רחבת טווח כנגד חיידקים - פעילות טובה הן נגד חיידקים גראם שליליים והן נגד חיידקים גראם חיוביים. באופן פרטני, תרופות אלו מונעות את היקשרותו של aminoacyl tRNAל- mRNA ribosome complex. הן עושות זאת על ידי היקשרות ליחידה 30S(תת היחידה הקטנה של הריבוזום)- וספציפית ב- site A של הריבוזום, בדרך זו נמנע תהליך ייצור החלבון.

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">האמינוגליקוזידים: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">קבוצת האמינוגליקוזידים, כמו קבוצת הטטרציקלינים, פוגעת בייצור חלבוני החיידק- Bacterial protein synthesis inhibitors- אמינוגליקוזידים נקשרים ליחידה 30S בריבוזום, וגורמים לבעיות בתהליך התרגום עצמו של החלבון. אלו הן תרופות בעלות טווח פעולה צר, יעילותן היא בעיקר כנגד חיידקים מסוג גראם שליליים- תרופות אלו יעילות במיוחד כנגד חיידקים אארוביים, וכנגד חיידקי המעיים. תרופות אלו חייבות לחדור מבעד לקרום התא בתהליך הדורש חמצן ואנרגיה, ועל כן חיידקים אנ-אירוביים עמידים כלפי תרופות אלו. חדירת תרופות אלו לתוך תא החיידק מתאפשר ביתר קלות באמצעות תרופות החוסמות את ייצור דופן תא החיידק, ועל כן שילוב של תרופות אלו בשילוב עם תרופות הפוגעות בייצור דופן התא מגבירה את השפעתן.

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">המקרולידים ** **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">קבוצה זו מונעת את ייצור חלבוני החיידק- Bacterial proteinsynthesis inhibitors, ואולם שלא בדומה לטטרציקלינים ולאמינוגליקוזידים, קבוצה זו נקשרת ליחידה 50S(ולא 30S) על גבי הריבוזום של החיידק, ומעכבת את סינתיזת החלבון. התרופות בעלות טווח פעילות רחב, והן בעלות פעילות אנטיביוטית דומה לזו של הפניצילין. הן פועלות גם עבור חיידקים חסרי דופן, חיידקים אשר עמידים לפניצילין וחיידקים שאין להם כיסוי אנטיביוטי אחר. תרופות אלו יעילות גם כנגד חיידקים גראם חיוביים.

**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">הסולפונמיד ( ** **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">Sulfonamide ****<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 11pt; line-height: 150%;">): ** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt; line-height: 150%; margin: 0cm 0cm 0pt;">הסולפונמידים (נקראים גם "תרופות סולפה") הן האנטיביוטיות הראשונות טרם גילוי הפניצלין- תרופת הסולפה הראשונה נקראה prontosilוהיא נוסתה בשנת 1932 לראשונה, נעשה שימוש נרחב בתרופות במלחמת העולם השנייה. קבוצה זו מעכבת את ייצור החומצה הפולית בחיידק- תרופות אלו בעלות מבנה הדומה למרכיבה המכונה PABAאו Paraaminobenzoic acid, הדרוש לחיידקים כדי ליצור את החומצה הפולית אשר הכרחית לקיום החיידק- החיידק לא יכול לקבל חומצה פולית מהמאכסן, אלא הוא חייב לייצר אותה מה- PABA. תרופות סולפונמידיות מתחרות ב- PABA- הן מעכבות בצורה תחרותית את האנזים dihydropteroate synthase, אשר הופך את PABAלשלב ביניים של החומצה הפולית (הקרוי dihydrofolinic acid). חשיבותה של חומצה פולית הינה בתרומתה ליצירת חומצות גרעין- בלעדיה תאים לא יוכלו להתחלק. לתרופות אלו יש פעילות טובה גם כנגד חיידקים גראם שליליים וגם כנגד חיידקים גראם חיוביים.

= __אלכסנדר פלמינג__ = נולד בשנת 1955 בסקוטלנד. בשנת 1928 במהלך אחד ממחקריו כאשר הוא בודד את החיידקים לצלחות פטרי הוא שם לב לתופעה מעניינת : באחת מן הצלחות התפתח עובש וסביבו נוצרה טבעת נקייה מחיידקים. הוא המשיך לחקור את העובש ומצא שהעובש אינו פוגע בגוף והינו קוטל חיידקים ביעילות אפילו בריכוז נמוך. הדרך הייתה עדיין ארוכה מאוד: בחלק זה של המחקר, שנמשך שנים רבות, הצליח צוות של חוקרים – אנשי אוניברסיטת אוקספורד, בראשותם של הווארד פלורי וארנסט בוריס חיין (ציין)- תרופה שניתן לייצרה באופן מסחרי, להפיץ אותה ולהשתמש בה בנוחות ובביטחון. שתים עשרה שנים לאחר פרסום מאמרו המדעי הראשון של פלמינג בנושא, בשנת 1941 (בעיצומה של מלחמת העולם השנייה), החלו בייצור פניצילין בכמויות גדולות כדי להציל את חייהם של נפגעי המלחמה. אלכסנדר פלמינג זכה לאותות הכבוד הגבוהים ביותר של הקהילה המדעית ושל הממלכה המאוחדת על גילוי פעולת הפניצלין. הוא זכה לתואר אצולה בשנת 1944 ובפרס נובל לרפואה בשנת 1945, אותו חלק עם הווארד פלורי וארנסט בוריס חיין (צ'יין) - מפתחי התרופה. פלמינג נפטר בלונדון בשנת 1955, בגיל שבעים ושלוש.

=__כיצד שינתה האנטיביוטיקה את חיינו__= בזכות התרופות האנטיביוטיות אחוזי התמותה ממחלות חיידקיות ירדו באופן משמעותי. מחלות כמו: דלקת גרון, דלקת ריאות וכ'ו... שהיו נפוצות מאוד גרמו למוות של אנשים רבים, צעירים ומבוגרים. האנטיביוטיקה פוגעת בחיידקים ומחסלת אותם וכך אנו מבריאים ומחוסנים נגד החיידק שפגע בנו. בימינו מחפשים תרופות למחלות שונות ובזכות הפרופסור 'עדה יונת' שגילתה מהו מבנה הריבוזום שמייצר את החלבונים בתא, אנו יודעים איזה סוג של חומר יש להפיק כדי לפגוע ולחסל את החיידק.

לדעתנו גילוי האנטיביוטיקה הוא דבר חשוב משום שהוא מציל את חייהם של אנשים רבים ובעזרתו אנו מתגברים על מחלות קשות שבעבר היו מתים מהם.

=__מצגת__=

=**__ ביבליוגרפיה __**= אבידע, אסתר ושפר, יהודית. __גורמי מחלות ומנגנוני הגנה בבני אדם ובעלי חיים__ "ריפוי ע"י תרופות", ירושלים, מעלות הוצאה לאור, 1995.

__ ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית __, "אלכסנדר פלמינג." 11.2.2011, 6.2.2011 <[|http://he.wikipedia.org/w/index.php?title=%D7%90%D7%9C%D7%9B%D7%A1%D7%A0%D7%93%D7%A8_%D7%A4%D7%9C%D7%9E%D7%99%D7%A0%D7%92&] [|<] [|oldid=10072308] __ ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית, __ "אנטיביוטיקה" 18.1.2011, 6.2.2011. <[|http://he.wikipedia.org/w/index.php?title=%D7%90%D7%A0%D7%98%D7%99 %D7%91%D7%99%D7%95%D7%98%D7%99%D7%A7%D7%94&oldid=9948239]> __ וקיספר __ ," ביוטכנולוגיה/אנטיביוטיקה/פנצילין" 14.7.2010, 26.2.2011. <[] > __ ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית __//, // "קבוצות אנטיביוטיקה" 11.2.2011, 15.2.201. <[]> __ Kidspedia ____, __ "אנטיביוטיקה". 6.2.2011.  <[]> __ quality of life __, "אנטיביוטיקה". 6.2.2011. // < //// []> // __ white maps ____, __ "קבוצות אנטיביוטיקה" 14.2.2011. <[|http://www.whitemaps.co.il/%D7%A7%D7%91%D7%95%D7%A6%D7% 95%D7%AA%D7%90%D7%A0%D7%98%D7%99%D7%91%D7%99%D7 %95%D7%98%D7%99%D7%A7%D7%94] >