שלומית+כ.+-+בתיה+ק.+-+אנטיביוטיקה

‍‍ ‍

בס"ד



toc

= = = = = = = = =אנטיביוטיקה: = אנטיביוטיקה היא שם לקבוצת חומרים אורגניים המיוצרים ע"י מיקרואורגניזמים או במעבדה. חומרים אנטיביוטיים יכולים להשמיד חיידקים ומיקרואורגניזמים אחרים או להאט את פעילותם. כיום השימוש באנטיביוטיקה הוא בשביל טיפול במחלות זיהומיות או בדלקות. קיימים הרבה סוגים של חומרים אנטיביוטיקה הנבדלים זה מזה בתכונות הבאות : פטריות – בעיקר פניצליום ואספרגילוס. חיידקים חוטיים – אקטינומיידס. חיידקים אחרים – בעיקר זנים של בצילוס. ישנם 2 סוגי אנטיביוטיקות : בקטריוצידים -אנטיביוטיקה הורגת (את החיידק). בקטריוסטטים -אנטיביוטיקה מעכבת (פעילות של החיידק). טווח הפעילות שלהם – על איזה חיידקים הם משפיעים. ישנם סוגים רבים של אנטיביוטיקה וחיידקים ולכל אנטיביוטיקה יש צורת פעילות משלה, כל אנטיביוטיקה פעילה נגד חיידקים מסוימים ואינה פעילה נגד אחרים-לזה קוראים טווח הפעולה של התרופה האנטיביוטית,כלומר על אילו חיידקים היא פעילה. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">ידועים מספר מנגנוני פעולה של אנטיביוטיקה נגד חיידקים: <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">1. אנטיביוטיקה המעכבת את בניית דופן החיידק- אנטיביוטיקה זו גורמת לעיכוב בבניית דופן החיידק ובעקבות העדרה מים חודרים לתא החיידק על מנת להשוות ריכוזים בדיפוזיה ,תא החיידק מתפוצץ והחיידק מת.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">ב<range type="comment" id="141481">‍‍פ ‍‍עילות הספציפית שלהם – איזה אתר נפגע ומשך ההשפעה.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">מבנה כימי שונה.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">גזע מיקרוביאלי המייצר אותה:

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">האנטיביוטיקה הזו משפיעה רק בשלבי הגידול בהם נבנה הדופן (היא לא הורסת דופן קיים, אלא מונעת בנית חדש). <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">דוגמא לחומרים אנטיביוטיים מקבוצה זו: קבוצת הפניצילין, ונקומיצין, בכיטרמיצין <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">2. **אנטיביוטיקה הפוגעת במרכיבים שונים של מערכת תרגום החלבון-** חומרים אלו פוגעים בייצור אנזימים וחלבוני החיוניים לתא החיידק, ובעקבות כך נמנעת גדילה והתפתחות של החיידק. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">דוגמא לחמרים אנטיביוטיים מקבוצה זו: סטרפטומצינים, אריתרומיצין, טטרציקלינים. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">3. **אנטיביוטיקה הפוגעת בתהליך שכפול הדנ"א החיידקי-** אנטיביוטיקות הפוגעות בשכפול הדנ"א ולכן אין חלוקה של התא, ונמנעת התרבות של החיידק. למשל בליאומיצנים. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">אנטיביוטיקות אלו משמשות לטיפול בסרטן.



**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">פניצילין: ** <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> מבנה של פניצילין

<span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; text-align: right;"><span style="font-family: arial,sans-serif;">בחרנו להתמקד בסוג הפניצילין,שהוא מקבוצת האנטיביוטיקה המעכבת פעילות של החיידק ולא ההורגת, <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 11pt;"> וגם,משום שזה הוא הזן הראשון שנתגלה.

<span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;"> **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 14px;">כיצד פועל הפניצילין? ** <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">האנטיביוטיקה נקשרת לשלושה אנזימים (קרבוקסיספ טידאז, אנדופפיטדאז וטכנספפטידאז) המעורבים בהחדרת המרכיב הסוכרי של הפפטידוגליקן שהוא מהמרכיב העיקרי של דופן החיידק.

<span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;"><range type="comment" id="426568">‍‍ע ‍‍תה, האנזימים פעילים וכך נמנעת הבנייה של הדופן. כלומר, פניצילין פוגע בחיידקים בשלב הגדילה (בתאים מתחלקים). <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;"> [|מולקולת] הפניצילין קטנה ופשוטה. היא מורכבת מחלק קבוע בעל שתי טבעות ומחלק משתנה – קבוצה (או "שרשרת") צדדית המסומנת באות "R". עם שינוי הקבוצה הצדדית מתקבל סוג שונה של פניצילין; השם "פניצילין" מתייחס, בהתאם לכך, לקבוצה שלמה של תרופות. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">החלק הקבוע של הפניצילין מורכב מטבעת מרובעת ומטבעת מחומשת. בזמנו סברו [|כימאים] כי טבעת מרובעת אינה יכולה להתקיים בחומר [|טבעי] עקב מתחים כימיים המקשים על קיומה; לפיכך עם גילויו טמן מבנה הפניצילין הפתעה מרתקת לציבור הכימאים. במרוצת הזמן נתגלו חומרים נוספים בעלי טבעות מרובעות, אך לפניצילין שמורה זכות הראשונים. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">הטבעת המרובעת היא המקום הפעיל בפניצילין, והיא זו המגיבה עם הטרנספפטידאז(האנזים המזרז את בניית דופן החיידק) ומעכבת אותו. הטבעת מכילה קבוצת [|קרבוניל] ומיד לצדה [|אטום] [|חנקן]. [|תרכובות אורגניות] כאלו קרויות [|אמידים], ואמידים הסגורים בטבעת קרויים. אות [|יוונית] מתווספת לשם הלקטם לציון מספר האטומים בטבעת, ובמקרה של פניצילין, שטבעתו מכילה ארבעה אטומים – בטא לקטם. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">פטריות המייצרות פניצילין עושות זאת באמצעות איחוי של שתי [|חומצות אמינו] : [|ולין] ו [|ציסטאין]. גם הקבוצה הצדדית מקורה במקרים רבים בחומצת אמינו. הטבעת המחומשת של הפניצילין, תיאזולידין, מכילה אטום [|גופרית], וקשורה אליה קבוצת [|קרבוקסיל] ושתי קבוצות [|מתיל].

<span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">הפניצילין המקורי והנפוץ ביותר הוא פניצילין G, הנקרא גם בנזילפניצילין. הקבוצה הצדדית בפניצילין זה היא שייר בנזיל, המורכב מ [|טבעת בנזן] ומקבוצת [|מתילן]. פניצילין V זהה ל-G מלבד אטום [|חמצן] המצוי בין טבעת הבנזן וקבוצת המתילן ואשר יוצר לפיכך [|קשר אתרי]. לתרופות אחדות ממשפחת הפניצילין שמות טריוויאליים משלהן; [|אמוקסיצילין], למשל, המשווקת ב [|ישראל] כמוקסיפן, הנה פניצילין בעל קבוצה צדדית המכילה קבוצת [|אמינו] ו [|פנול]. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">הקבוצות הצדדיות השונות מקנות תכונות כימיות ומשום כך יש תכונות כימיות שונות לסוגי הפניצילין השונים. פניצילין V, למשל, עמיד בפני חומציות, כך שניתן ליטול אותו דרך ה [|פה], משם יגיע ל [|קיבה] ולא ייהרס על ידי [|חומצת המימן הכלורי] המצויה שם. [|מתיצילין], לעומת זאת, אינו עמיד בפני חומציות, על אף שגם הוא מכיל טבעת בנזן בקבוצה הצדדית, כך שיש להזריקו ישירות ל [|מחזור הדם] כדי למנוע מגע עם החומצה שבקיבה.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 8px;">

= = = = = = **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">מגלה האנטיביוטיקה-אלכסנדר פלמינג: ** <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">מגלה האנטיביוטיקה הוא אלכסנדר פלמינג. אלכסנדר נולד בסקוטלנד בשנת 1881, בן למשפחה בת 8 אחים. בגיל 20 החל להתכונן לקראת מבחני הקבלה לבית הספר לרפואה. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">ציוני המבחנים שלו היו גבוהים ביותר, וכשהתחיל ללמוד רפואה השתנה מסלול חייו: הוא פגש את המדען רייט שהיה חוקר נלהב של החיידקים. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">פלמינג השאיר בצד את לימודי הרפואה שלו והקדיש את כל כולו יחד עם רייט לחקר החיידקים. את החיידקים היו מגדלים בתוך צלחות מיוחדות בתוכן הם היו מתרבים. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">יום אחד, בשנת 1928, אלכסנדר שם לב שבאחת הצלחות שנשארו פתוחות היה כתם עובש קטן. תופעה זו הייתה מוכרת בקרב המדענים שנהגו לזרוק את הצלחות עם העובש כי הן היו, כביכול, מקולקלות (איפה שהיה עובש לא היו חיידקים). <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">אלכסנדר דווקא מצא עניין בצלחת עם העובש, התבונן עליה מקרוב וגילה שהצלחת הייתה מלאת חיידקים חיים ,אך באזור העובש המצב היה הפוך ולא היו שם חיידקים חיים. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">עד כה, ידעו אנשי הרפואה והמדע שרבות מן המחלות נגרמות על ידי חיידקים ולמרות הניסיונות למצוא חומר שיהרוג אותם לא נמצא עד אז חומר כזה. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">אלכסנדר החל לחשוב שזהו העובש עצמו שהרג את החיידקים והתחיל לחקור את הנושא ובסופו של דבר הצליח להפיק מתוך העובש חומר כימי שמסוגל לקטול חיידקים. לחומר זה הוא קרא פניצילין (השם נגזר משמו של העובש ממנו מופק החומר הכימי) וכך בעצם נולדה האנטיביוטיקה שהצילה מיולני בני אדם מפני זיהומים קטלניים שנגרמו על ידי חיידקים. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">בעקבות הגילוי החשוב קיבל אלכסנדר יחד עם המדענים פלוריי וצ'יין (שהצליחו לייצר פניצילין בכמויות גדולות שהספיקו בכדי לטפל במיליוני אנשים ברחבי העולם) את פרס הנובל לרפואה. Remove <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">אלכסנדר פלמינג מת בשנת 1955.

=**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">כיצד השפיעה האנטיביוטיקה על החיים? **= <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">לפני גילוי האנטיביוטיקה כל אדם שלקה בדלקת או זיהום כגון דלקת ריאות,דלקת גרון,פציעה וכו'.. היה בסכנת חיים ממשית כי לא הייתה להם תרופה לחיידקים שפלשו לתוך הגוף. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">גילוי האנטיביוטיקה גרם להצלת חיים של מיליוני בני אדם שלא מתו, בעקבות נטילת התרופה. <span style="color: #051847; font-family: 'Arial','sans-serif';">כך <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">למשל במלחמת העולם השנייה, כאשר מתו חיילים רבים מזיהומים חיידקיים, הציל הפניצילין את חייהם של מיליוני בני-אדם <span style="color: #051847; font-family: 'Arial','sans-serif';">. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">לדעתנו מהווה גילוי האנטיביוטיקה פריצת דרך משמעותית משום שגילוי זה הוביל לרפואת והצלת מיליוני בני אדם בכל העולם ולולא גילוי זה היו חס ושלום גם כיום מתים אנשים מפציעות קלות ומדלקות. התעניינו בנושא ומשום זאת החלטנו לחקור את ההמצאה המשמעותית הזו ולאחר כתיבת העבודה ולמידה על האנטיביוטיקה אנו מעריכים יותר ומבינים את חשיבות ההמצאה. **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">"אין יתרונות ללא חסרונות" ** <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">למרות שהאנטיביוטיקה היא המצאה מעולה,פורצת דרך ומשמעותית יש לה כמובן גם חסרונות. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; text-align: justify;">למרות שהאנטיביוטיקה הצילה מליוני חיים מאז שנתגלתה, יש לה גם חסרונות. האנטיביוטיקה עלולה לפעול כנגד אוכלוסיות חידקים שנמצאים באופן טבעי בגוף ותורמות לפעילותו התקינה. מאחר ובגוף קיים איזון בין אוכלוסיות חיידקים, פגיעה באוכלוסיה אחת עלולה לאפשר תפיסת מקומה ע"י חידקים אחרים תוך יצירת זיהום. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; text-align: justify;">שימוש באנטיביוטיקה לאורך זמן עלול להביא ליצירת עמידות כנגדה. הכוונה היא שחידק שבעבר היה רגיש לטיפול באנטיביוטיקה מסוימת הופך להיות עמיד ומסוגל לחיות ולהתרבות גם בנוכחותה. עמידות שכזו עשויה להיווצר במקרה וארעה מוטציה אקראית אצל אחד החידקים שתקפו את הגוף, אשר מקנה לו הגנה מפני האנטיביוטיקה. החידקים ללא המוטציה ימותו ואילו החידק העמיד ימשיך לחיות, יתרבה ויצור אוכלוסיה שלמה שעמידה בפני האנטיביוטיקה.הגן לעמידות כנגד האנטיביוטיקה יכול גם לעבור לזני חידקים אחרים ובכך להוציא מכלל שימוש את האנטיביוטיקה הספציפית. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">איור<range type="comment" id="972661">‍‍ זה מדגים א ‍‍ת הבעייתיות בשימוש נרחב האנטיביוטיקה:



<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">1. קבוצת חיידקים שבה חיידק עמיד (הכתום הוא החיידק העמיד) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">2. החיידקים נחשפים לאנטיביוטיקה- רוב החיידקים הנורמלים (כחול) מתים ואילו החיידקים מהזן העמיד חי <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">3. החיידק העמיד מתרבה והופך לנפוץ <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">4. הזיהום כולו נגרם מחיידק עמיד, <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">וכאשר אותו סוג האנטיביוטיקה יגיע לזיהום הוא כבר לא יועיל כי הזיהום כולו נגרם מהחיידקים העמידים לאנטיביוטיקה הזו.


 * __<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">מה נוכל אנו לעשות כדי למנוע את התפתחות העמידות לאנטיביוטיקה? __**
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">השתמשו באנטיביוטיקה אך ורק כאשר היא חיונית.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">לעולם אל תשתמשו באנטיביוטיקה ללא מרשם רופא
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">סיימו את מנת האנטיביוטיקה שניתנה לך גם אם סימני המחלה נעלמו.
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">אל תשמרו אנטיביוטיקה לשימוש נוסף
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">כאשר אתם מבקרים אצל הרופא אל תדרשו אנטיביוטיקה גם אם נראה לכם ששימוש בה תחסל מהר את סימני המחלה.

=**<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">מה תרמה לנו העבודה? **= <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">בזכות העבודה למדנו והעמקנו בנושא האנטיביוטיקה,הבנו יותר את המושגים המדעיים ,את חשיבות ההמצאה, יתרונותיה הרבים ומצד שני גם את החסרונות והסכנות שבה. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">למדנו עד כמה פעילות המדענים חשובה בימינו ויכולה להוביל לגילויים מעניינים, תגליות פורצות דרך ואפילו להצלת חיים!

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">-- __<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 18px;">ביבליוגרפיה: __

__<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">מרכז מורים ארצי למו"ט בחט"ב, __<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">2/5/2012 < <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; text-align: justify;">http://clickit3.ort.org.il/Apps/WW/page.aspx?ws=aaee5855-4d23-4b90-89fc-ab35b98410e5&page=186a8712-9886-4462-a378-c004df0f5077&fol=7a334ea8-8e64-40a6-bdcb-4f56fd1c0a9b&box=fc5d9793-739b-4816-a7d2-b32223f9378b&_pstate=item&_item=1b305d76-eeb8-42a1-99c2-00ed70721343> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">עצמון,צבי. "אנטי אנטיביוטיקה",__גלילאו__, 7, 1994, 18-23. <span style="display: block; font-family: arial,sans-serif; font-size: 14px; text-align: right;">"פניצילין." __ויקיפדיה__, האנציקלופדיה החופשית. 18 פבר' 2012, 10:11 UTC. 2 מאי 2012, 15:00 <[|http://he.wikipedia.org/w/index.php?title=%D7%A4%D7%A0%D7%99%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9F][|&][|oldid=11987728]>. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">רותם,יעקב."אנטיביוטיקה", __אנציקלופדיה רפואית למשפחה,__ כרך 1, 144-148.

=<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">פופלט: =

<span style="font-family: Arial,sans-serif; line-height: 0px; overflow: hidden;">